# data[].attributes.body
https://www.kristeligt-dagblad.dk/udland/buddha-tatoveringerne-der-kr%C3%A6nker

# data[].attributes.body
https://www.berlingske.dk/internationalt/bar-bestyrer-i-faengsel-for-buddha-billede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søndag gik tusindvis af polakker på gaden for fjerde dag i træk for at demonstrere mod en kommende skærpelse af landets abortlovgivning.

Det skriver nyhedsbureauet AFP.

Demonstranterne stormede katolske kirker i flere polske byer for at vise deres utilfredshed med den kommende lov, der bliver anset som et totalt forbud mod abort.

Videoer viser, hvordan demonstranter råbte: "Vi har fået nok" og "barbarer" inde i en kirke i byen Poznań.

Demonstranterne bar store skilte med tegninger af gravide, korsfæstede kvinder og uddelte flyveblade med protestbudskaber til præsterne.

I Katowice i det sydlige Polen samlede omkring 7000 mennesker sig, primært kvinder, foran katedralen og råbte: "Det her er krig", og "Vi vil have en menneskelig lov, ikke en kirkelig lov".

Det skriver nyhedsbureauet Reuters.

Ifølge det statslige nyhedsbureau PAP brugte politi tåregas mod demonstranter, efter at en politibetjent blev angrebet.

Vil stramme allerede restriktiv abortlovgivning

Demonstrationerne kommer i kølvandet på, at forfatningsdomstolen i Polen torsdag i sidste uge besluttede, at abort af fostre med misdannelser er forfatningsstridigt.

Dermed er der banet vej for en yderligere stramning af Polens abortlovgivning, der i forvejen er en af Europas mest restriktive.

Når stramningerne træder i kraft, vil det kun være tilladt at få en abort, hvis graviditeten er et resultat af voldtægt eller incest, eller hvis den udgør en risiko for morens liv eller helbred.

Der er varslet nye demonstrationer mandag. Det er på trods af, at der lørdag bliver indført strengere restriktioner for at bremse smitten med coronavirus.

Konservative værdier har fået en mere fremtrædende rolle i Polen, siden regeringspartiet PiS (Lov og Retfærdighed, red.) kom til magten for fem år siden, og adgangen til abort er blevet mindre selv uden lovmæssige begrænsninger - også i de sager, der på papiret er lovlige.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demonstranter stormer kirke i protest mod polsk abortlov

# data[].attributes.attachment_link.description
Søndag gik tusindvis af polakker på gaden for fjerde dag i træk for at demonstrere mod en kommende skærpelse af landets abortlovgivning. Det skriver nyhedsbureauet AFP. Demonstranterne stormede katolske kirker i flere polske byer for at vise deres utilfredshed med den kommende lov, der bliver anset som et totalt forbud mod abort.

# data[].attributes.attachment_link.title
Må ikke se sin datter træne: Kønsopdelt svømning i Tingbjerg udelukker fædrene

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun mor må deltage, når børnenes forældre inviteres til at overvære svømmetræningen i svømmehallen i den københavnske bydel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Almindelig pli. Respekt. Og en selvfølge for alle danskere.

Så kort og præcist kogte Udlændinge- og integrationsminister, Inger Støjberg, torsdag hele debatten om 'håndtryksloven' ned.

- Håndtrykket er den normale hilsen i Danmark. Selvfølgelig giver man hånd. Sådan er det, svarede Inger Støjberg på spørgsmålet om, hvordan mødet mellem to håndflader kan være så vigtigt, at det skal stå i en dansk lov.

Torsdag klokken 14.00 kunne de første ni nye danskere modtage deres statsborgerskab i København ved den første grundlovsceremoni nogensinde. Hvis de vel at mærke ville give Inger Støjberg et håndtryk.

- Det er i lige præcis det øjeblik, hvor I bliver danske statsborgere, henvendte Inger Støjberg sig til de nye danskere i sin tale.

Omdiskuteret lov
Loven om håndtryk blev vedtaget i juni 2018 af regeringen med opbakning fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti. Og lige siden har den været genstand for diskussion - både i ind- og udland.

Det bliver fremover borgmestrene i landets kommuner, der skal stå for grundlovsceremonierne - og også her har flere borgmestre allerede ytret kritik af loven.

Eigtved Pakhus på Christianshavn i København var proppet til randen med journalister fra 21 forskellige danske og udenlandske medier, der overværede de ni håndtryk, som med Inger Støjbergs ord 'bliver en del af danmarkshistorien'.

Stolt og glad
Hele ceremonien tog - fra Støjberg gik på talerstolen og bød velkommen, til det hele var overstået - syv minutter og 45 sekunder.

Kun fotografernes knipsen brød stilheden i lokalet, når der blev udvekslet håndtryk. Indtil Sakander Khans hånd mødte Støjbergs.

- Tusind, tusind tak, rungede 30-årige Sakander Khan højt og stolt, da han trykkede ministeren i hånden og fik udleveret sit bevis på dansk statsborgerskab, inden også han listede stille ned på sin plads igen.

Ikke noget problem med håndtryk
Første gang fik Sakander Khan, der stammer fra Afghanistan, afslag på statsborgerskab. Men anden gang var lykkens gang, og han er en af de ni, der nu kan kalde sig 'dansker'.

- Det er en meget stor dag. Jeg er meget glad. Jeg tror, jeg vil fejre det med min lillebror, nogle søde sager og så vil jeg med det samme bestille et dansk pas.
- Hvad tænker du om at skulle give et håndtryk for at blive dansker?
- Jeg synes, det er fint at give hånd. Sådan er det også i mange andre lande, hvis man bliver statsborger. Det er ikke noget problem for mig.

- Kan du forstå kritikken af loven?
- Nej, ikke rigtig. Jeg ved godt, at nogle muslimer fra særlige kulturer vil ikke give hånd - slet ikke til kvinder. Men det er meget få. Jeg er muslim, og jeg har ikke noget problem med det.

- Fra nu af kan I kalde jer danskere hver og en, sluttede Inger Støjberg af, inden hun bød på en forfriskning, en kanapé og hygge ved en lukket reception, for, som hun sagde: 'det med hygge er også en del af det at være dansk'.

Havde givet hånd uanset hvad
En anden, der torsdag fik beviset på statsborgskab i hånden, er 32-årige Sheryll Ann Dufke. Hun er er højgravid med sit tredje barn, har boet i Danmark i 28 år, og indtil for et år siden var hun rent faktisk dansk statsborger.

Hun er født i Filippinerne, men en gennemgang af hendes fødselsattest og andre papirer afslørede forfalskninger, og derfor var hun ikke længere officielt dansker.
- Hvad tænker du om at skulle give hånd, før du kan blive dansker igen?
- Det er fint og rører ikke mig. Jeg havde gjort det alligevel. Det er en meget dansk ting. Det ville være unaturligt for mig at tage imod noget uden at give hånd.

- Men skal man lovgive om det?
- Jeg kan godt følge det synspunkt og hele debatten, men det rører bare ikke mig personligt. Jeg lærer også mine børn at give hånd, når de hilser.

'Nu er I rigtige danskere'
Hele ceremonien tog - fra Støjberg gik på talerstolen og bød velkommen, til det hele var overstået - syv minutter og 45 sekunder.

- Fra nu af kan I kalde jer danskere hver og en, sluttede Inger Støjberg af, inden hun bød på en forfriskning, en kanapé og hygge ved en lukket reception, for, som hun sagde: 'det med hygge er også en del af det at være dansk'.

# data[].attributes.attachment_link.description
Almindelig pli. Respekt. Og en selvfølge for alle danskere. Så kort og præcist kogte Udlændinge- og integrationsminister, Inger Støjberg, torsdag hele debatten om 'håndtryksloven' ned. - Håndtrykket er den normale hilsen i Danmark. Selvfølgelig giver man hånd. Sådan er det, svarede Inger Støjberg på spørgsmålet om, hvordan mødet mellem to håndflader kan være så vigtigt, at det skal stå i en dansk lov.