# data[].attributes.body
Alexander Fleming (1881. - 1995.) je britanski mikrobiolog koji je otkrio penicilin. Radio je u britanskoj bolnici St. Mary's Hospital u kojoj je proučavao klice koje su bili uzročnici mnogih tada zaraznih bolesti. 1945. osvojio je Nobelovu nagradu za svoje otkriće.

# data[].attributes.body
Prije odlaska na odmor, Fleming je u više zdjelica na želatinoznu podlogu nasadio klice u namjeri da se razmnože. Kako je zdjelice ostavio na prozoru, na njih se nataložila plijesni. Kada se vratio s odmora (28. rujna 1928.), uočio je plijesni i shvatio da se razmnožila te ubila sve klice u svojoj blizini. Ta je tvar već bila poznata pod nazivom Penicillium notatum te ju je Fleming  nazvao penicilin.

# data[].attributes.body
Shvativši da plijesni na klice djeluje negativno i otrovno, u prvoj fazi Fleming je počeo testiranja izvodit na kunićima i zečevima. Na njih penicilin nije ostavio nikakve štetne posljedice. Fleming je nastavio istraživati ovu novu, većini nepoznatu tvar i pokušao shvatit njeno djelovanje. Kako su već prije postojala cjepiva i antibiotici koji su štetno djelovali na klice, penicilinu nitko nije davao previše pozornosti i bio je zaboravljen 10 godina. Jedino ga je koristio Fleming u svom laboratoriju radeći testiranja.

# data[].attributes.body
10 godina kasnije uzorak takve plijesni dospjela je do grupe znanstvenika koju je vodio Howard Walter Florey, a u čijoj je skupini sudjelovao i kemičar Ernest Boris Chain. Pri kraju Drugog svjetskog rata trojka je imala dokaze da je penicilin vrlo moćan i djelotvoran u borbi protiv infekcije. Godine 1941. doktor Florey, otputovao je u Sjedinjene Američke Države. Nakon uvjeravanja i prezentacije uspio je započeti proizvodnju penicilina u četiri američke tvrtke. Od tada se u Americi proizvode velike količine penicilina koje se koriste u Drugom svjetskom ratu. 1942. započela je industrijska proizvodnja penicilina u SAD i Velikoj Britaniji.

# data[].attributes.body
Danas je penicilin osnovni antibiotik koji se koristi pri liječenju svakojakih bolesti. Penicilin se rabi za streptokokne infekcije, sifilis i Lymesku bolest. Iako je na početku svog otkrića bio zaista skup, danas je jeftiniji od bočice u kojoj se nalazi. Danas se najviše primjenjuje zbog svoje male toksičnosti i snažnog učinka na mikroorganizme. Djeluje bakterijski zaustavljajući diobu bakterija zaustavljanjem njihove tvarne izmjene ili uništavanjem u stadiju diobe.

# data[].attributes.body
Foto: http://thunderhouse4-yuri.blogspot.com/2012/12/penicillium-species.html

# data[].attributes.body
Foto: wikipedia

# data[].attributes.body
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?ID=47444, penicilin, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, mrežno izdanje, pristupljeno: 1. i 2. 11. 2020. god.
http://www.skole.hr/dobro-je-znati/osnovnoskolci?news_id=910, Portal za škole- osnovnoškolci, Alexander Fleming i otkriće penicilina, objavljeno: 24.3.2020, pristupljeno 31.10.2020.
https://www.vecernji.hr/lifestyle/od-mrvica-kruha-do-penicilina-179339, Autor: PR, Od mrvica kruha do penicilina, objavljeno: 16.8.2010., pristupljeno: 1.11.2020.
https://povijest.hr/nadanasnjidan/fleming-otkrio-antibiotsko-djelovanje-penicilina-1928/
Fleming otkrio antibiotsko djelovanje penicilina (1928.), pristupljeno: 1.11.2020.
https://laudato.hr/Novosti/Zanimljivosti/Na-danasnji-dan-umro-Alexander-Fleming%2C-zasluzan-z.aspx
Autor: Laudato, Na današnji dan umro Alexander Fleming, zaslužan za otkriće penicilina, objavljeno: 11.3.2014., pristupljeno: 1.11.2020

# data[].attributes.body
(Photo by Universal History Archive/UIG via Getty Images)

# data[].attributes.body
Foto prikazuje upotrebu antibiotika u svijetu, vidimo da se Hrvatska nalazi u sredini
Foto:  https://www.zzjz-ck.hr/