# data[].attributes.headline
Dag 1:  Non-farmakologisk smertelindring ved fysiske smerter

# data[].attributes.subject
Dag 1:  Non-farmakologisk smertelindring ved fysiske smerter

# data[].attributes.body
Idag går vi i gang med smertelindring kursus. Vi har repeteret totalsmertemodellen, som indeholder 4 smerte type: fysisk, psykisk, social og åndelig samt at fokusere på mål 1(non-farmakologisk smertebehandling). Der er sammenhæng mellem alle de 4 type af smerte, dvs psykisk, social og åndelig smerte kan være årsag af fysisk smerte. Vi har også diskuteret psykisk smerte og skrevet vores refleksioner ned. I demostuen har vi øvet os med 30, 70 og 90 graders sideleje. Under min praktik havde jeg en patient(mand, 67 år) med kroniske smerte i ryggen. Jeg har anvendt 70 graders sideleje for at aflaste hans ryg. Udover fysisk smerte havde han også psykisk(deprimeret tilstand), socialt(uvilje med kommunikere med pårørende) og åndelig(ingen lyst at live). Patienten ønskede ikke at virke belastende både på samfundet og sine pårørende. Jeg har overbevist ham om, at både sygehusets personel og hans pårørende er for til at hjælpe ham med at forbedre hans tilstand.

# data[].attributes.body
30 graders sideleje, aflastning af ryg og højre side

# data[].attributes.body
70 graders sideleje, mere aflastning af ryg og højre side

# data[].attributes.body
90 graders sideleje, aflastning af ryg, korsbenet og hæle

# data[].attributes.body
Mindfulness

# data[].attributes.headline
Dag 2: Non-farmakologisk smertelindring ved psykiske smerter

# data[].attributes.subject
Dag 2: Non-farmakologisk smertelindring ved psykiske smerter

# data[].attributes.body
Idag snakker vi om non-farmakologisk smertelindring ved fysiske smerter. En af metoderne er NADA nåle, der virker ved at stimulere beløningssystemet og baserer på den traditionelle kinesiske medicin. Akupunkturen udløser endorfiner i kroppen og påvirker en række transmitterstoffer, hvilket giver den afslappende og stabiliserende effekt. NADA er bivirkningsfrit og hjælper kroppen med at reetablere sig selv og skabe balance. Men jeg har ikke risikeret at afprøve NADA på trods af denne metode er effektiv:)
En anden metode er mindfulness, der har rødder i buddhismen. Ifølge buddhismen fører menneskets jagt på varig lykke og forsøg på at undgå smerte til frustration, lidelse, angst og depression. Mindfulness er baseret på stress reduktion og har fokus på det positive, da vores hjerne har fokus på det negative og hvordan det negative kan undgås næste gang. Mindfulness indeholder 3 elementer: yoga, meditation og bodyscan. Yoga stammer oprindeligt fra Indien, og selve ordet ”Yoga” kommer fra sanskrit og betyder egentlig ”union”, altså at forene. Forene sind, krop og ånd gennem fysiske træningsøvelser. Meditation er nutidens betegnelse for en mental aktivitet, hvor den mediterende mentalt fokuserer på åndelige emner. Meditation er afledt af det latinske meditor og meditatio, der betyder "øver mig, forbereder mig til". En bodyscan er en klassisk mindfulness-øvelse. Det er en af de bedste øvelser at begynde med, hvis du ikke har noget kendskab til mindfulness. En bodyscan-meditation handler om at mærke kroppen. Man kan lave øvelsen siddende eller liggende på din seng, på en madras eller et tæppe. Yoga er faktisk en motion og enhver motion er nyttig både til sjælen og kroppen mener jeg. Mindfulness kan godt suppleres med farmakologisk behandling.
Sidst på dagen har vi set filmen Fear of rain, der handler om psykisk(skizofreni,hallucinationer,angst,usikkerhed,afmagt, disperation) og social(problemer i familien og i skolen) og lidelses lindring(farmakologisk-med medicin og non-farmakologisk-uden medicin,bl.a  psykoterapi, dvs samtale med psykiater) hos hovedpersonen.

# data[].attributes.headline
Dag 6: Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse og Det tværfaglige smertecenter v/Næstved sygehus  

# data[].attributes.subject
Dag 6: Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse og Det tværfaglige smertecenter v/Næstved sygehus  

# data[].attributes.body
Idag har vi en spændende dag pga besøg af Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse og Det tværfaglige smertecenter v/Næstved sygehus.
Rådgivningscenter i Kræftens bekæmpelse:
Hér afholdes rådgivning til kræftpatienter, der skal til immun, kemo og stråle behandling ingen behandling start. Centeret kan beskrives som at have behagelig og hyggelig atmosfære. Der er tilgængelig mini træning center og en indre have til besøgende. Hér er også samtalerum, hvori afholder møder kræftpatient foreninger. Man kan finde relevant litteratur vedr. forskellige emmer til kræft patienter, så som nyt om lungekræft, ernæring ved kræft, seksualitet og intimitet ved brystkræft og andre. Rådgivning foregår hver 2.tirsdag . Der er følgende tilbud til patienter, pårørende og efterlevende: samtale med en rådgiver, familierådgivning, grupper og netværk, meditation og mindfulness, kurser “Styrk din mentale robusthed”, navigator-tilbud(behov for særlig støtte), ung kræft(18-39 år), informationer/pjecer. Fælles spisning arrangeres 1.mandag hver måned både til nuværende og efterlevende kræftpatienter. Rådgivningen er gratis.
Det tværfaglige smertecenter:
Teamets opgave er at få patienten vant til at styre på sin smerte og at live med smerte og dets funktioner er baseret på den bio-psyko-sociale model. Inden mødet udfylder patient et spørgeskema for at teamet skal have relevant information vedr. patientens tilstand.
Oprindeligt var teamet monofagligt(læger),men siden 2014 har været tværfaglig (selve patienten, sygeplejeske, læge, sekretær, socialrådgiver, ergo-fysioterapeut, psykolog, patientens pårørende). Der er 3 smerter centrer(Køge,Holbæk,Næstved) i region Sjælland, som betjener ca.1000 patienter årligt. Derfor er der lang venteliste. Aller smertecenter har samarbejde med primær sektor i forhold til medicin, hjælpemidler,patientens tilstand. Teamets mål er at patientens liv bliver bedre, at udarbejde strategier til et liv med smerter og redskaber til håndtering af et liv med smerter.
Til sidst vil jeg sige, at besøget var meget spændende og nyttigt i forhold til patientens/borgerens smertelindring. De 4 smerte type hænger sammen, dvs fysiske smerte kan være årsag til psykiske, sociale og åndelig smerte. Den bio(fysioterapi, ergoterapi, aktivitets-tilpasning)- psyko(psykoedukation, mindfulness, nyorientering, accept)- sociale(familie, venner, interesse, job) model er et nyttigt redskab, der skal jeg anvende i min/mit kommende praktik/arbejde som SSA-elev/kommende SSA.

# data[].attributes.headline
Dag 3: Farmakologisk behandling ved smerter

# data[].attributes.subject
Dag 3: Farmakologisk behandling ved smerter

# data[].attributes.body
Idag har vi snakket om farmakologisk behandling ved smerter.
Smerter iflg IASP (International Association for the Study of Pain) er en ubehagelig sensorisk og emotionel oplevelse, som er forbundet med en aktuel eller potentiel vævsbeskadigelse eller som beskrives i vendinger sv.t. en sådan beskadigelse. Smerteimpulser påvirker det autonome nervesystem og kan medføre ↑ BT, ↑ P, ↑ RF. Smerter defineres efter akutte(kroppen er i fare, fx knoglebrud, tandpine) og kroniske(efter 3-6 måneder forgæves forsøg, med behandling, fx gigt, cancer). Der anvendes følgende observationer til borgere/patienter med smerter: ændringer i aktivitetsmønstre(mangel på appetit ,toiletbesøg, søvnløshed), sociale ændringer(søger eller afslår menneskelig kontakt), verbale udtryk(klager, stønner, skælder ud). For at vurdere smerteintensitet bruger vi numerisk rangskala(NRS, hvor 0-ingen smerte og 10-den stærkeste smerte) og visuel analog skala(VAS, smerteintensitet defineres med smileys). WHO´s smertetrappe definerer smerte efter lette(behandles med Paracetamol og NSAID), fra lette til moderate(behandles med svage opioider) og fra moderate til svære(behandles med stærke opioider). Smertestillinde medicin hedder analgetika og defineres efter stærke og svage opioider, svagtvirkende analgetika(Paracetamol, Asetylcalicylsyre). Analgetika høres til farmakologisk hovedgruppe N(centralnervesystemet).

Der er nogle forslag til aktiviteter til borgere/patienter med smerter:  aflaste /ændre sidde- og liggestilling, ro og hvile, at bruge relevante hjælpemidler, giv mad og væske, forsigtighed ved på- og afklædning, giv moderat stimulation, tilpas rumtemperaturen, lys og lyd.

# data[].attributes.headline
Opgave omkr. smertevurdering og smerteanamnese+spørgsmål til dagens opgave

# data[].attributes.subject
Opgave omkr. smertevurdering og smerteanamnese+spørgsmål til dagens opgave

# data[].attributes.body
1. Mål 2 og 3, farmakologisk smertebehandling og WHO´s smertetrappe+smerteteorier. Målene er opnået ved at bruge erhvervserfaring fra tidl. praktikker og at læse teorier.
2.Samtalen foregik i rolig omgivelse, at spørge én ting ad gang. Hun udtrykker sine smerter tydeligt pga "smerteerfaring". Ja, det var nemt at stille relevante spørgsmål for at indsamle information om hendes smerter ved at bruge spørgeskema.
3.NRS skala er et godt redskab for at vurdere smerteintensitet, fordi smertevurdering på 7 er objektiv og selve smertefølelse er subjektiv.Ja, Fr.Hansen er vant til at bruge NRS skala.
4.WHO´s smertetrappe definerer smerte efter lette(behandles med Paracetamol og NSAID), fra lette til moderate(behandles med svage opioider) og fra moderate til svære(behandles med stærke opioider).
5.Rolig omgivelse(hun er alene i stuen), ingen afledende/irriterende faktorer(fx andre patienter i stuen)
6.Smerter lokation, intensitet, mulig årsag. At bruge samme spørgeteknik/spørgeskema, at bruge NRS/VAS skalaer efter patientens behov, at gennemgå patientens smertestillinde medicin.
7.Det kommer an på situationen og patientens reaktion. Måske bruger stikord i stedet for hele sætninger eller VAS skala i stedet for NRS. Nogle gange bruges "small talk" for at "indstille" patienten til samtale.
8.Det er vigtigt at vise patienten, at han/hun observeres af en fagperson, dvs at udvise rolighed, sikkerhed, empati og at være nærværende. At spørge én ting ad gangen, at bede patienten om at præcisere nogle ting, der skal afklares og hvordan smerter påvirker patientens dagligdag. At tage opmærksom på non-verbale ting, så som kropsprog, ansigtmimik, gestikulering, kropsholdning.

# data[].attributes.body
Idag har vi gennemgået et emne, der hedder social smerte. Vi har set 3 filmer, der handler om social smerte. En af dem handler om Søs, hun oplever fysiske smerter pga sine sygdomme. Som resultat kan hun ikke arbejde/passe sin karriere som fængselsbetjent og at få børn. Men hun har fundet udvej ved at tilslutte sig til en forening, der hedder
"Kronikerer"(personer, der oplever kroniske smerter). De samles og hygge sig og får en sådan følelse, at de ikke er alene.
En anden film handler om Lars, som har smerter i ryggen. Han fik lov at arbejde på deltid. Hans søn er meget bekymret over ham og han definerer Lars 'dagligdag som en god og en dårlig dag. Familien samles sammen med sine venner, sidder ved bordet og drikke kaffe, men Lars´ ansigtsudtryk siger om noget andet. Han ønsker at hvile pga stærke smerter og træthed. Der er ingen udvej fra situationen i filmen.
En tredje film hedder Sidste stop Forchhammersvej, som viser et plejehjem for narkomaner i Kbh. Livet af dets beboerne er meget ensartet, ligner et fængselsophold og de er "isoleret" fra resten af samfundet. Man kan umiddelbart ikke se fysiske smerter hos beboerne, men deres opførsel er andeledes, fx langsom tale, unaturlig langsomme bevægelser, forsinket reaktion, førtids aldring, ligegyldighed. Min opgave som kommende SSA er at hjælpe borgere med at live et meningsfuld liv ved at anvende alle mulige redskabe, så som:  omsorg, nærhed, kontakt, anerkendende kommunikation, støtte til pårørende samt at bruge de relevante teorier: Niclas Luhmanns kommunikation model(information, meddelelse, forståelse),  Karl Toms´ spørgemodel(4 type spørgsmål: lineære, strategiske, refleksive, cirkulære), Hilde Eide og Tom Eide aktiv lytning(verbal og non-verbal kommunikation).

# data[].attributes.body
Vi har kigget på åndelig smerte for idag. Åndelig smerte kan også lindres, ligesom fysisk smerte. Ren praktisk betyder det, at man kan få en snak med en præst/en imam(for det muslimske folk) efter behov. Under åndelige smerter mener vi betydning af sygdommen, skyld, sorg over spildt tid, håb, usikkerhed/angst, religiøsitet, søgen efter mening, hvorfor rammer det mig? Hvad er meningen? Hvad har jeg gjort forkert? Er det Gudens straf, der skylder min sygdom/smerte?  Eksempler på åndelig smertes symptomer er angst, depression, tilbagetrækning, kontrollerende adfærd, uro, diffuse smerter, søvnløshed, manisk adfærd.
Vi fik et videobesøg af præst Lars Foged. De mest betydelige spørgsmål til præsten:
-Hvad er åndelig smerte?
-I hvilken grad kan en snak med præst hjælpe med at lindre fysiske smerter?
-Hvordan patienter har det efter at have en snak med en præst?
Selve begrebet "ånd" betydet noget vi ånder ind og ud og noget, som sidder inde i os. Der er  2 vigtige ting: at være vedholdende og langsommelighed(at give tid), for at kunne mærke livets forandringer. Præst supplerer meget tit psykolog, men forskellen er, at psykolog koncentrerer sig på patientens sygdommer, mens præst snakker om generelt livsmerte og ser patientens helhed. Ikke-religiøse/ateister/øvrige troende kan også få præstens hjælp. Åndeliger smerter sker meget tit pga eksistentielle konflikter/ubalance. Der er tværfagligt samarbejde af en præst med psykolog, læge, fys/ergoterapeut, SSA.
Dernæst har vi set filmen Lige før døden, der handler om personalets hverdag, palliative patienter og deres sidste stykke tid på Bispebjerg hospital. Hospitalet omtales som patientens "sidste hjem". Der opstår en faglig dilemma en gang i mellem om personalet fortæller alt vedr. patientens tilstand eller nogle ting skal tilbageholdes(sensitiv notat) for at undgå patientens chok. Patienterne får den nødvendige pleje og omsorg, men deres tilstand bliver værre, dvs de kan ikke snakke og udtrykke sine følelser og derfor anvender mere non-verbal kommunikation. Der opstår nogle tanker om aktiv dødshjælp, med dette er ulovligt. Det er det eneste personalet kan gøre for patienten, er, at lindre smerterne. Personalet virker empatiske og nærværende overfor patienten. Til sidst kan vi se, at patienten efterhånden visner, mister sin bevidsthed, vejrtrækningen bliver svagere og svagere og han sover stillet ind. Og livet går videre..

# data[].attributes.headline
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.subject
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.headline
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.subject
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.headline
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.subject
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.headline
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.subject
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.headline
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.subject
Rådgivningscenteret i Kræftens bekæmpelse 

# data[].attributes.body
Idag laver vi casearbejde. Vi har lavet opgave 1(beskrivelse af borger) og 2(tværprofessionelt samarbejde om smertelindring og anvendelse af totalsmertemodellen).

# data[].attributes.body
Idag arbejder vi på opgave 3(farmakologisk smertebehandling i praksis) og opgave 4(non-farmakologisk smertebehandling, smertehåndtering og mestring).

# data[].attributes.headline
Casearbejde: Mindmap over non-farmakologisk behandling 

# data[].attributes.subject
Casearbejde: Mindmap over non-farmakologisk behandling 

# data[].attributes.body
Vi mangler kun opgave 4 til at gennemføre casearbejdet og vores case er klar til at fremlægge.

# data[].attributes.headline
Muligheder for non-farmakologisk behandling hos Guldborgsung,Lolland,Vordingborg kommuner og Region Sjælland 

# data[].attributes.subject
Muligheder for non-farmakologisk behandling hos Guldborgsung,Lolland,Vordingborg kommuner og Region Sjælland 