# data[].attributes.body
-  vi har i dag fået information omkring hvad planen er for de næste  14 dage.
- Der er blevet snakket om totale smerter  model og de 4 punkter ( fysisk, psykisk, social og åndelig)
Fysisk: hvor det kan påvirke din hverdag
Psykisk: det påvirker en mental, fordi man kan føle sig til besvær for andre. på den måde kan pådrage sig en psykisk sygdom ved siden af f.eks depression.
Social: er når smerterne påvirker ens social liv, ved at man ikke kan være tilstede ved selskaber, lege med sine børn, familieture
Åndelig smerte: kan være at man skyldfølelse, føler håbløshed, selvbebrejdelse.
- vi blev delt op i 4 grupper og fik hver vores smerte punkt.  hvor vi skulle forklare omkring de 4 forskellige smerter
- fysisk smerte: kan være det noget som påvirker vores daglige dag.
- lavet vores egen padlet
- været i demo og lavet lejringer hvor vi har været 3 i hver gruppe, hvor vi har lejret hinanden.

# data[].attributes.body
Min patient er plaget af kroniske smerter, da hun har led gigt, Pt var indlagt med infektion uden fokus.  PT har ondt i sin ankel ved gågang,
Fysisk: har smerter ved gå gang. hvilket kan være en stor forhindring i PT ADL.
Psykisk: at de gå-turer el. havearbejde som PT plejer at laves  bliver svære for Pt at klare, dette kan have en påvirkning af hendes følelser.
social: gå-tur med vennerne, have med børnene + børnebørn  bliver svære pga. smerte.
Åndelige: Pt har åbenhed at alt nok skal blive okay, og at man nok skal klare sig

# data[].attributes.body
I dag står  den på nada og mindfulness. først har vi set et diashow med nada og set en video med en som har taget kursuset med nada.
- kl. 8:35 gik vi ned i kælderen, så dem som ønskede og prøve at få nada. Jeg prøvede nada igen, føler ikke mig anderleders i kroppen, fik hovedpine.
- efter pausen fortalte Dorte om mindfulness.
hvor vi prøvede 5 min meditation i klassen. hvilket faktisk var rigtig afslappende.
- viste os fire place 10 hours på youtube- hvor hun fortæller hvor nemme vores hjerne er at manipulere. med at vores hjerne begynder at arbejde som om der er bål og man begynder og kunne mærke varmen fra bålet, da vores hjerne reagere derfor reagere kroppen.
- vi var nede i kælderen med dorte og lave yoga og bodyscan.  hvilket også var meget afslappende for en.

# data[].attributes.body
vi har set filmen fear of rain som handler om en pige som har skizofreni og har svært ved at holde styr på hvad der er sandt og hvad der ikke er sandt. svært ved at finde ud af hvem som er en rigtig person og hvem er ikke.
hun mener at jeres nabo( som er lære på skolen) har kidnappet en lille pige, hvilket far og moren har svært ved at forholde sig til. hun kommer tilbage på sin skole efter hun har været væk et stykke tid. her møder hun drengen caleb som er ny i hendes klasse, dog er hun i tvivl om hvor ægte han er. caleb hjælper hende. rains sind bliver mere forvirret omkring hvem der findes.

# data[].attributes.body
NDS: Numerisk rang skala
VAS: Visuel analog skala
VDS: Verbalt deskriptive skalaer
Wong-baker: Ansigt skala

# data[].attributes.body
vi har gennem gået et power point omkring smerte og farmakologiske behandlinger på de forskellige smerter.
og har set to små film omkring smerte og hvordan vores hjerner reagere på smerte.

# data[].attributes.body
Vi har idag dannet grupper til case skrivning som vi skal lave i 3 dage i næste uge.
vi har skulle udarbejde et spørgeskema til Borger/patinter som har smerter. disse spørgsmål udgør et bedre overblik over de smerter borgeren nu har og hvordan vi kan hjælpe med at mindske smerterne.
vi har valgt og lave en folder

# data[].attributes.body
vi har idag snakket om social smerter. vi har set 2 film.
usynlig syg: som handler om en kvinde som har været en meget aktiv kvinde hele hendes liv. hun havde arbejde som fængselsbetjent. sygdom kom snigende i løbende af åren. hun fik diagnose Wegeners granulomatose samt systemisk sklerodermi. det gør at hun til hverdag har det meget dårlig ligesom hvis man har influenza + tømmermænd. hun fortæller som sin støtte som er hendes kæreste. men hun har også fortalt han også må gå hvis han ikke vil leve med sygdommen. fordi hun ikke vil være en byrde.
men hun og 4 andre har lavet en gruppe på facebook for folk med kroniske smerter hvor de holder fester for folk med kroniske smerter.
så har vi set dokumentaren " min far har ondt"  hvor man kan se hvor meget ens smerte styre det sociale og hvor meget det påvirker sine kæres sociale.

# data[].attributes.body
Hvordan I vil tage en samtale op med en borger i terminal fase om deres oplevelse af smerter?

- man kunne bruge skablonen som karl tomms har lavet hvor man kan planlægge sin samtale inden man gå ind til pt.  hvor man starter med basis spørgsmål som f.eks godmorgen og ligeså snart man tager i håndtaget skal man have hilde og toms model med om aktiv lytning (verbal og non ver) på den måde kan man også læse pt. kroppes sprog, om det skal være korte spørgsmål eller om det skal være længere samtale

Hvordan I vil drøfte deres ønsker for livets afslutning?

- være aktiv lyttende( verbale), respektere jeres sidste ønske og gøre at deres ønsker bliver velmødt og hørt

Og hvordan I vil tale støttende om emnet social smerte?

- vil prøve og hjælpe dem med at få det sociale til dem, f.eks vågekone, rødekors besøgsven

# data[].attributes.body
vi har siddet i nogen grupper og snakket om døden og hvordan vi selv ønsker vores død og hvem der skal være til stede

# data[].attributes.body
-  Her kommer de store spørgsmål man spørg sig selv. f.eks hvorfor mig, hvilket håb er der.  hvad har jeg gjort for dette skulle ramme mig. hvad gør dette i ved mit liv og min familie.
-  for nogen handler det om den  terminale smerter de har som har gjort at de skal forholde sig til døden og om de er afklaret
- den kan deles op i 3 dele: Religiøse, dimension & eksistentiel smerte.
- Dimension smerte: tro, håb og åndelige støtte
- Eksistentiel smerte: skyld, sorg, angst, religiøsitet
- Religiøse smerter:  kommer man i himlen el. helvede.
lindring af åndelige smerter kan være non farmakologisk og farmakologisk
Non- farmakologiske: samtale, bønner, fællesskaber omsorg.
farmakologisk: smertestillende & beroligende

# data[].attributes.body
- I dag skal vi snakke med en præst om det åndelige, og vi skal forbedrede nogen spørgsmål som vi vil spørge Lars om.
- Spørgsmål til Lars:
Hvad er åndelig smerte for ham?

Kommer han ud til alle?
ja, han tjekker ikke hvilket tror de har, da han er sognepræst kommer han til dem som har brug for ham.

hvordan starter du samtalende?
- hvis præsten bliver ringet op af pårørende at der var brug for en præst, den terminale bliver spurgt om man er ønsket, eller hvis de selv ønsker det. spørg ind til syndsforladelse, begravelsen/bisættelsen,  hvilket ønsker de har. konkret og nærværende spørgsmål.

hvem kommer ofte til præsten og hvordan? Lars er hospital præst på Oringen. og det er dem som ikke lige har lyst til at snakke med en psykolog men en præst.
hvornår er et dødsfald ikke somatisk?
-  de er indlagt, kan de have en naturlige død
hvordan kan du hjælpe dem med deres livsmod?
- at vi prøver og  give borger ekstra tid, giver dem lidt mere tid.
vores udfordring som vi vil få som SSA: det er tiden pga alle de arbejdsopgaver man har i løbende af dagen og man ikke har tiden til at have den nærværende samtale med borgerne. også for de føler sig de er noget.

præsten fortæller nogen kristen historier fra biblen.
Lars har nogen cases med som han fortæller om.
Case 1: starter med der er en dreng som er begyndt og drikke ( alkohol kan være en måde at skjule den smerter man gemmer på)  præsten har samtale med forældre.
Case 2: en mand på 50, kommer fra en familie med faren bestemmer alt. efter faren døde fandt de ud. hvor svært det var og tage beslutninger.  præsten havde samtale i 2 år og drengen kan nu finde ud af hvordan man tager en konkret beslutning og ikke være forvirret over sin beslutning og fordi præsten var vedholden

hvad er præsten opgave i forhold til psykolog: som præst tale med almen. man går ind i mennesket, og hvad er de menneskelige vilkår er.  og man

# data[].attributes.body
er en dokumentar som forgår på Bispebjerg hospital. en dame taler om hendes oplevelse da det var deres sidste hjem. her ser man medarbejderne gang og samtaler med patienterne. vi er på en afdeling hvor der ligger mange til palliative pleje.
- man ser hvordan personalet snakker i fællesrummet omkring hvordan de tror der har været forandret hos nogen patienter.
- hun fortæller om sine minder, gode beskrivelser om omgivelserne
- de bruger deres tid med patienterne
- her bliver der snakket om sundhedspersonalets følelser og hvordan pårørende og patienter ikke ser hvor travlt sundhedspersonalet har engang i mellem.
- sygdom kan ramme alle, den har ikke medlidenhed for om man er 20, 30 , 50 el. hvilket værdier man har om sig.
-palliative plejer handler om at lindring og give dem den bedste afslutning som muligt uden smerter

# data[].attributes.body
1.       Læs dagens læringsmål og beskriv på din padlet hvordan du har arbejdet med målet, og om du har opnået målet med dagens læring

2.       Kommunikation og Indsamling af Information:
Hvordan følte du, at samtalen forløb med "Fru Hansen"? Var hun i stand til at udtrykke sine smerter tydeligt?

-          Fru Hansen kunne svare meget tydeligt på hvor hendes smerter var. Og forklare hvordan hun håndtere sine smerter på.

Var det nemt at stille de relevante spørgsmål for at indsamle information om hendes smerter? Er der nogle spørgsmål, du måske ville stille anderledes næste gang?

-          Det var nemt, da man havde skrevet spørgsmålene på en måde så Fru. Hansen kunne have kigget med.

3.  Brug af VAS/NRS:

· Hvordan gik det med at bruge VAS/NRS til at vurdere smerteintensiteten? Følte du, at det gav et præcist billede af hendes smerte?

·  Var "Fru Hansen" komfortabel med at bruge disse skalaer til at beskrive hendes smerte?

-  VAS/NRS er nogen gode redskaber for at få en rigtig god beskrivelse af Fru. Hansens smerter. Disse skalaer gør det også nemmer for Borger/PT at beskrive deres smerte hvis de har svært ved at beskrive den. Med brug af disse skalaer kan vi som SSA få et bedre overblik over hvor stærk deres smerter er. Herefter kan vi reagere og handle korrekt

4.  Beskriv kort hvordan du kan anvende WHO’s smertetrappe i din dagligdag som SSA?
- jeg ville kunne bruge WHO's smertetrappe ved at kunne kunne dække deres smerter og forebygge mod nye problemer.

5. Samspil med Simuleret Patient:

·  Hvordan var din tilgang til at skabe et trygt og tillidsfuldt miljø for "Fru Hansen"? Hvordan tror du, det påvirkede hendes evne til at beskrive sine smerter?

- Udviser ro og anerkendelse. At man sætter sig ned over for hende og snakker stille og roligt At man viser at man er aktiv lyttende over for

6. Personlig og Faglig Udvikling:

Hvad lærte du mest af denne øvelse om smerteanamnese og smertevurdering?

Hvordan kan du anvende denne læring i din fremtidige praksis?

-

7. Feedback og Forbedringer:

Hvis du kunne gentage smerteanamnesen, hvad ville du gøre anderledes? Hvad gjorde du godt, som du gerne vil gentage?

8  Generelle Refleksioner:

Hvordan føler du dig nu i forhold til at udføre en smerteanamnese i en klinisk praksis?

Er der noget specifikt, du gerne vil undersøge eller øve mere på i forhold til smertehåndtering og kommunikation?

# data[].attributes.body
Desværre var jeg så uheldig og være syg så jeg kunne ikke være med :/ men har hørt en smule fra de andre fra klassen at det har været en god tur.

# data[].attributes.body
Vi starter med at skrive i vores Padlet omkring turen igår:) hvilket jeg desværre ikke kunne være med i da jeg var så uheldig og være syg.

# data[].attributes.body
Idag har vi sat hos ud i vores grupper og begyndt på vores case arbejde, som vi skal lave de næste 3 dage.
vi fik opbygget vores caseperson og fik den godkendt af sofie og hvor vi herefter fik hvilket smerte område vi havde om.
vi træk tonsil cancer.
vi fik brugt resten tid meget effektivt

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet i vores gruppe med vores case person

# data[].attributes.body
vi starter dagen med at spise morgenmad på klassen og derefter skal vi vise det vi har lavet de sidste 3 dage og give feedback til sofie omkring denne uge.