# data[].attributes.body
Francuska je u 18. stoljeću bila podijeljena na tri staleža: 1. i 2. stalež su plemstvo i svećenstvo, a 3.stalež su trgovci, bankari, građani, kmetovi, seljaci...

# data[].attributes.body
Francuska je bila apsolutistička monarhija, prva dva staleža su bila u povlaštenom položaju, a treći stalež u nepovlaštenom položaju(njihovi porezi su bili najveći).

# data[].attributes.body
Francuski kralj (1754.-1793), oženio se Marijom Antoanetom, smaknut je na giljotini u siječnju 1793.

# data[].attributes.attachment_link.description
‘I die innocent of all the crimes laid to my charge; I pardon those who have occasioned my death; and I pray to God that the blood you are going to shed may never be visited on France’ – Luj XVI.

# data[].attributes.body
U lipnju 1789. zastupnici 3.staleža proglasili su NARODNU SKUPŠTINU. Ubrzo im se pridružio dio plemstva i većina svećenstva. Sljedeći mjesec proglasili su se Ustavnotvornom skupštinom koja je trebala donijeti novi Ustav-temeljni državni zakon.

Početkom kolovoza skupština je ukinula porezne i ostale povlastice 1. i 2. staležu čime je srušen stari poredak.

Vrhunac promjena je donošenje DEKLARACIJE O PRAVIMA ČOVJEKA I GRAĐANA(svi ljudi pred zakonom trebaju biti jednaki).

# data[].attributes.body
U rujnu 1791. Skupština je donijela Ustav kojim je Francuska proglašena USTAVNOM MONARHIJOM-kralj je od tada dijelio vlast sa Skupštinom koja je donosila zakone, odlučivala o ratu i miru, a kralju je ostavljena mogućnost veta(nije imao pravo veta pri donošenju proračuna i nije mogao raspustiti Skupštinu).

# data[].attributes.body
JAKOBINCI su u Skupštini zastupali interese siromašnijih građana, a njihov vođa je bio Maximilian Robespierre. Zastupali su ukidanje monarhije, proglašenje republike i opće pravo glasa.

ŽIRONDINCI su zastupali interese bogatog građanstva i protivili su se općem pravu glasa.

# data[].attributes.body
Nakon rata s Austrijom i kraljeve suradnje s protivnikom, općim pravom glasa izabrana je nova skupština - NARODNI KONVENT.

U rujnu 1792. Konvent je Francusku proglasio republikom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prva Francuska Republika ili jednostavno Prva Republika nastala je u slijedu poslije Francuske revolucije a zatim nakon ukidanja monarhije. Prvu Republiku proglasio je francuski narod 22. rujna 1792. godine. To je bilo prvi put u nekoliko stoljeća da jedna veća europska nacija pređe s monarhističkog u republičko uređenje. To je također bio i prvi korak u razvoju europskih liberalnih demokracija. Prva Republika trajala je do 1804. godine kada se prvi konzul Napoleon Bonaparte proglasio carem.

Konstitucijski se republika može podijeliti u tri perioda:

Veliki broj pojedinačnih događaja npr. Rujanski masakri, bitka kod Valmya, vlada terora, i važne frakcije npr. Jakobinci i Hebertisti su dobile veliku pozornost tijekom ovog perioda tako da su javne institucije Republike periodično imale podređen položaj.

# data[].attributes.attachment_link.description
Prva Francuska Republika ili jednostavno Prva Republika nastala je u slijedu poslije Francuske revolucije a zatim nakon ukidanja monarhije. Prvu Republiku proglasio je francuski narod 22. rujna 1792. godine. To je bilo prvi put u nekoliko stoljeća da jedna veća europska nacija pređe s monarhističkog u republičko uređenje.

# data[].attributes.body
Jakobinci su u lipnju 1793. zbacili žirondince s vlasti te su u zemlju uveli teror(strahovladavinu). Zastrašivali su i zatvarali protivnike te ih bez milosti osuđivali na giljotinu. Osuđenicima se sudilo po kratkom postupku bez prava na suđenje.

Zbog terora koji su uveli jakobinci su izgubili potporu naroda i zbačeni su s vlasti. Robespierre i njegovi suradnici osuđeni su na giljotinu po kratkom postupku.

# data[].attributes.body
Nakon jakobinskog terora vlast su opet preuzeli žirondinci.

Novim ustavom izvršna je vlast povjerena DIREKTORIJU - vladavina petorice koja je zajednički upravljala zemljom. Pravo glasa opet je ograničeno imovinskim cenzusom.

# data[].attributes.body
Uzroci Francuske revolucije bili su gospodarski (loši životni uvjeti) te ideološki uzroci (prosvjetiteljske ideje). Treći stalež je bio u nepovoljnom položaju jer je skoro cijeli teret poreza pao na njihova leđa.

# data[].attributes.body
Padom Bastille 14.7.1789. smatra se početkom FRANCUSKE REVOLUCIJE. Bastilla je bila zloglasni zatvor i simbol kraljeva apsolutizma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plan Bastille

Taj događaj Francuzi obilježavaju kao državni praznik sjećajući se 14. srpnja 1789. kada je jurišem revolucionarnih snaga osvojena zloglasna tvrđava Bastille, tamnica u pariškom predgrađu Saint Antoine. Poremećena ravnoteža između gospodarskih prilika i političkih ustanova bila je osnovni uzrok velikog narodnog nezadovoljstva u Francuskoj potkraj 18. stoljeća za vladavine kralja Louisa XVI. Želja režima da napuni državnu blagajnu novčanim oporezivanjem svih posjeda naišla je na otpor parlamenta i plemstva. Louis XVI. prognao je nepokorni parlament iz Pariza, no tada se otpor protudvora proširio na cijelu zemlju. Pokoleban i prestrašen takvim odgovorom, kralj je vratio parlament u Pariz. Tim gnjevom plemstva stvoren je početni udarac za rušenje kraljevske vlasti. Ustanci su nicali na sve strane. Događaju se i sukobi između plemstva i građana jer narod zbog nestašice kruha i nezaposlenosti napada transporte žita i vlastelinske spremnice hrane. Novi val nezadovoljstva počinje 5. svibnja 1789. kada kralj otvara zasjedanje Generalnih staleža u Versaillesu. Poslanici zahtijevaju donošenje novog ustava i 17. lipnja proglašavaju Narodnu skupštinu, što kralj pod pritiskom odobrava, ali istodobno potajno poziva vojna pojačanja. Kao odgovor na to pariška općina organizira nacionalnu gardu i 14. srpnja 1789. narod provaljuje u oružarnu Doma invalida, naoružava se puškama i topovima, te kreće na zloglasnu tamnicu Bastillu, simbol kraljevske samovlasti. Bastille, glomazna četverokatna građevina s osam kula povezanih debelim zidovima služila je od 14. stoljeća kao zatvor. Za kardinala Richelieua postala je omrznuta državna tamnica u kojoj su se žrtve bez optužbe i suđenja zatvarale, mučile i ubijale. Tako su tijekom puna dva stoljeća stradali protivnici apsolutističke vladavine i dvora. Zbog toga je dan pada Bastille - 14. srpnja proglašen najvećim francuskim narodnim blagdanom. Na mjestu nekadašnje tamnice iznikla je u naše vrijeme velebna operna palača istoga imena.

Padom Bastille istovremeno započinje Francuska revolucija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Taj događaj Francuzi obilježavaju kao državni praznik sjećajući se 14. srpnja 1789. kada je jurišem revolucionarnih snaga osvojena zloglasna tvrđava Bastille, tamnica u pariškom predgrađu Saint Antoine. Poremećena ravnoteža između gospodarskih prilika i političkih ustanova bila je osnovni uzrok velikog narodnog nezadovoljstva u Francuskoj potkraj 18. stoljeća za vladavine kralja Louisa XVI.

# data[].attributes.body
Pravo svakog čovjeka na slobodu, pred zakonom bi svi trebali biti jednaki i ravnopravni.

# data[].attributes.headline
UKIDANJE MONARHIJE I PROGLAŠENJE REPUBLIKE

# data[].attributes.subject
UKIDANJE MONARHIJE I PROGLAŠENJE REPUBLIKE

# data[].attributes.body
Stvaranje novih zakonodavnih tijela, bolji položaj siromašnijeg stanovništva, pravo glasa, novi poredak.

# data[].attributes.body
Francuska revolucija bila je podloga za razvoj demokracije u budućnosti.

# data[].attributes.body
U Versaillesu 1789. su se na poziv kralja Luja XVI. sastali predstavnici triju staleža francuskog društva – svećenstva, plemstva i građanstva (treći stalež). Bio je to prvi takav opći sastanak nakon pune 174 godine.

Ratovanje i državni dug povećali su državni dug i kralj je planirao uvesti novi porez.

Nezadovoljstvo 3. staleža i traženje svojih prava(jedan zastupnik-jedan glas) bio je povod za početak revolucije.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U Versaillesu su se na poziv kralja Luja XVI. sastali predstavnici triju staleža francuskog društva - svećenstva, plemstva i građanstva (treći stalež). Bio je to prvi takav opći sastanak nakon pune 174 godine.

Petog svibnja Francuzi smatraju danom početka Francuske revolucije. Naime, tog se dana dogodio ključan događaj koji je omogućio političko pokretanje revolucije. Bio je to sastanak Generalnih staleža - svojevrsnog predstavničkog tijela za čitavu kraljevinu. Francuska je Generalne staleže (franc. États généraux) imala još u srednjem vijeku, ali u doba apsolutizma oni nisu sazivani od 1615. pa sve do 1789. godine (pune 174 godine). Francuzi koji su htjeli ograničiti kraljevsku vlast smatrali su da bi Generalni staleži trebali dobiti važnu ulogu kakvu je u Velikoj Britaniji imao parlament (dakle, ključnu ulogu u vođenju politike). Bio bi to zaokret od kraljevskog apsolutizma prema demokraciji.

Što je kralja Luja XVI. uopće navelo da sazove Generalne staleže prvi put nakon 174 godine? Naime, Francuska je bila u teškoj financijskoj situaciji pa je trebalo odobriti nove poreze. Vlada je prvo pokušala to dogovoriti s visokom aristokracijom, ali kad su oni odbili, odlučeno je ciljati na šire stanovništvo.

Generalni staleži sastojali su se od tri staleža: svećenstva, plemstva i građanstva. Građanstvo je na početku bilo zadovoljno jer je pozvano u većem broju nego svećenstvo i plemstvo, no kasnije su se razočarali kad je ustanovljeno da se neće primjenjivati načelo jedan čovjek - jedan glas, nego da će se glasovati prema staležima. U tom pogledu oni su se smatrali zakinutima.

Prva sjednica održana je u jednoj dvorani u blizini dvorca Versailles. Među poslanicima na toj prvoj sjednici bilo je poznatih ljudi iz sva tri staleža. Primjerice, među poslanicima trećeg staleža bili su Joseph-Ignace Guillotin (poznat po giljotini), Abbé Sieyès, Pierre Samuel du Pont de Nemours itd. Među predstavnicima svećenstva bili su biskupi i nadbiskupi, predvođeni nadbiskupom Pariza kao prvim među njima u hijerarhiji. Zanimljivi su bili i predstavnici plemstva, među kojima je bilo mnogo znamenitih imena: vojvoda od Orléansa (prvi princ kraljevske krvi), vikont de Beauharnais (prvi suprug Napoleonove Jozefine), markiz de La Fayette (slavni vojskovođa u Američkom ratu za nezavisnost), barun Wimpffen i još mnogi drugi.

Komentari

# data[].attributes.attachment_link.title
Pravi početak Francuske revolucije - 1789. | Povijest.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
U Versaillesu su se na poziv kralja Luja XVI. sastali predstavnici triju staleža francuskog društva - svećenstva, plemstva i građanstva (treći stalež). Bio je to prvi takav opći sastanak nakon pune...