# data[].attributes.body
23.04.1985. cenšoties reformēt PSRS, lai tās ekonomika augtu un spētu konkurēt ar ASV, M. Gorbočovs, netieši, atlaida kontroli pār PSRS republikām un demokrātiskā veidā atļāva tām iegūt savu neatkarību.

# data[].attributes.attachment_link.description
Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) politisko un ekonomisko reformu politika 1985.-1990. gadā

# data[].attributes.body
Baltijas ceļš tika izveidots 1989. gada 23. augustā kā simbolisks un miermīlīgs protests pret padomju okupāciju Baltijas valstīs – Latvijā, Lietuvā un Igaunijā. Tā mērķis bija pievērst pasaules uzmanību Baltijas tautu centieniem atgūt neatkarību un brīvību, kā arī solidarizēt cilvēkus šajā reģionā.

Baltijas ceļš bija cilvēku ķēde, kas stiepās no Tallinas

Akcija “Baltijas ceļš”. Rīga, 23.08.1989.

Fotogrāfs Uldis Briedis.

# data[].attributes.headline
Latvijas Republikas proklamēšanas dienas svinības. Rīga, 18.11.1988.

# data[].attributes.subject
Latvijas Republikas proklamēšanas dienas svinības. Rīga, 18.11.1988.

# data[].attributes.body
Tās bija pirmās svinības kopš 1939. gada, kuras varas iestādes necentās apkarot.

Latvijas tauta pēc šīm svinībām saprata, ka to vairs PSRS neapkaros un atgūt neatkarību ir iespējams.

# data[].attributes.body
1990. gada 15. maijā Latvijas Republikas Augstākā Padome pieņēma deklarāciju “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu”, pasludinot pārejas periodu uz pilnīgu neatkarību no PSRS. Šis vēsturiskais lēmums iezīmēja Trešās atmodas kulmināciju un tautas ilgu piepildījumu – atjaunot brīvu un neatkarīgu Latvijas valsti pēc ilgiem okupācijas gadiem.

# data[].attributes.headline
1991. gada barikādes notika no 13. līdz 27. janvārim.

# data[].attributes.subject
1991. gada barikādes notika no 13. līdz 27. janvārim.

# data[].attributes.body
1991. gada janvārī neatkarības pretinieki centās gāzt Latvijas Republikas varu, taču tauta, veidojot barikādes un dežurējot pie stratēģiskām ēkām, to nepieļāva. Pateicoties plašai sabiedrības iesaistei un nevardarbīgai pretošanās kustībai, apvērsums izgāzās. Barikādes kļuva par nozīmīgu neatkarības atgūšanas simbolu un tautas vienotības apliecinājumu.

# data[].attributes.body
Puča norise

1991.gada 21. augustā, kamēr PSRS prezidents Mihails Gorbačovs atradās atvaļinājumā, Maskavā tika izveidota Valsts ārkārtējā stāvokļa komiteja, ko vadīja PSRS viceprezidents Genādijs Janajevs. Tika ieviests ārkārtas stāvoklis, cenzūra un armijas kontrole. Sākotnēji šķita, ka pučs izdosies, taču Boriss Jeļcins to nosodīja un aicināja uz protestiem. Latvijā Augstākā Padome komiteju atzina par nelikumīgu, kamēr Alfrēds Rubiks to atbalstīja. Rīgas OMON vienība sadarbībā ar PSRS karaspēku uzbruka televīzijai, un draudi tika īstenoti.

# data[].attributes.headline
Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (saīsināti: TB/LNNK) bija nacionālistiska partija Latvijā, kas tika izveidota 1997.

# data[].attributes.subject
Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (saīsināti: TB/LNNK) bija nacionālistiska partija Latvijā, kas tika izveidota 1997.

# data[].attributes.body
https://nacionalaapvieniba.lv/par-mums/vesture/ LNNK kā mērķi izvirzīja staļinisma seku likvidēšanu, Latvijas neatkarības atjaunošanu un latviešu nacionālo interešu aizstāvību. Kongresā Ogrē tika pieņemti jauni statūti, programma un vairākas rezolūcijas. Vienā no tām LNNK pauda neuzticību LPSR valdībai, kritizējot tās nespēju risināt migrācijas, valodas, ekoloģijas un ekonomikas problēmas. 2010. gadā tika izveidota partija „Visu Latvijai!” – „Tēvzemei un Brīvībai/LNNK”.

# data[].attributes.body
ASV prezidenta vecākais padomnieks PSRS jautājumos Džeks Metloks konferencē skaidrā latviešu valodā paziņoja, ka ASV neatzīst Latvijas inkorporāciju PSRS. Šis pārsteidzošais izteikums atgādināja pasaulei par neatrisināto Baltijas jautājumu un iedrošināja Latvijas sabiedrību, apliecinot, ka Rietumi nav aizmirsuši Baltijas valstis. Tas veicināja sabiedrības interesi par politiku – 1986. gadā Liepājā tika nodibināta “Helsinki-86”, bet 1987. gadā notika aktīva kampaņa pret Daugavpils HES celtniecību, pievēršoties ekoloģijas un nacionālās identitātes jautājumiem.

https://www.uzdevumi.lv/p/latvijas-vesture/9-klase/parmainu-sakums-latvija-baltija-12277/re-5d767727-42ba-4dcb-af51-6ef601a63d1b

# data[].attributes.headline
XX Vispārējie latviešu Dziesmu un X Deju svētki notiek Rīgā no 1990. gada 30. jūnija līdz 8. jūlijam. 

# data[].attributes.subject
XX Vispārējie latviešu Dziesmu un X Deju svētki notiek Rīgā no 1990. gada 30. jūnija līdz 8. jūlijam. 

# data[].attributes.body
Svētku norises vietās atkal plīvo Latvijas valsts sarkanbaltsarkanais karogs. Kopkori veido 20 399 dziedātāji. Svētkos piedalās arī apvienotais simfoniskais orķestris (300 mūziķi), apvienotais pūtēju orķestris (2062 mūziķi), ārzemju latviešu kori un deju kopas (841 dalībnieks).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
XX Vispārējie latviešu Dziesmu un X Deju svētki notiek Rīgā no 1990. gada 30. jūnija līdz 8. jūlijam. Svētku norises vietās atkal plīvo Latvijas valsts sarkanbaltsarkanais karogs. Kopkori veido 20 399 dziedātāji. Svētkos piedalās arī apvienotais simfoniskais orķestris (300 mūziķi), apvienotais pūtēju orķestris (2062 mūziķi), ārzemju latviešu kori un deju kopas (841 dalībnieks).

Šie svētki ievieš jauninājumus dažādās jomās - gājienā svētku dalībnieki vairs nedodas rajonu nosaukumu alfabēta secībā, bet pēc novadiem. Būtiski mainījies arī gājiena noformējums - godā celti nacionālie simboli un atribūtika, gājiena dalībnieki noliek ziedus pie Brīvības pieminekļa, dziesmu svētku organizācijas komitejai ir savs preses izdevums - "Dziesma". Pēc ilgiem laikiem atkal izdots svētku dalībnieku saraksts.

Pirmo reizi svētku vēsturē lielie koncerti tiek plānoti ar tematisku akcentu - koncerta "Tautasdziesma" programmā apkopotas dažādas tautas dziesmu apdares, koncertā "Likteņdziesma" atspoguļoti Latvijas un latviešu tautas dzīves līkloči. Virsdiriģentu debitantu rindas ir īpaši kuplas - kopkori pirmo reizi diriģē Ivars Bērziņš, Terēzija Broka, Jānis Erenštreits, Sigvards Kļava, Juris Kļaviņš un Jānis Zirnis, bet pūtējorķestru priekšā pirmo reizi stājas Jānis Ābols, Raimonds Igolnieks un Jānis Raslavs. Arī deju virsvadītāju debitantu sanācis krietns pulks - Ieva Adāviča, Taisa Aruma, Donāts Doniks, Ojārs Grasis, Zigurds Miezītis, Uldis Ozols, Uldis Rikmanis, Modris Gipmanis un Rita Spalva.

Deju svētku pūrs raženi pielocīts - divās svētku programmās redzami 46 priekšnesumi no vienkāršām rotaļām, līdz virtuozām skatuves dejām. Programmā ietvertas arī piecas trimdas latviešu veidotas kompozīcijas. Jaunums ir atgriešanās pie dzīvās mūzikas, kuru sākot no V Dziesmu svētkiem bija aizstājusi tehnika. Pūtēju orķestru parāde un uzstāšanās otrā deju koncerta programmā aizrauj visus - skatītāju rindas līgojas līdzi mūzikai un dejotāji, dzīvās mūzikas iedvesmoti, ar vēl lielāku sparu metas dejā. Interesants fakts - 10. Deju svētkos ir desmit reizes vairāk dalībnieku (10 000), nekā 1. Deju svētkos (920).

Dziesmu pirmatskaņojumu vidū ir tautā iemīļotā Mārtiņa Brauna "Saule, Pērkons, Daugava", kā arī Anitas Kuprisas tautas dziesmas apdare "Ģērbies, saule, sudrabota" un Romualda Jermaka tautas dziesmas apdare "Es karā'i aiziedams". Pēc ilgiem gadu desmitiem beidzot ir bijis iespējams atbrīvoties no nekur nerakstītā, bet pieņemtā likuma, ka svētkos apmēram 1/3 repertuāra iedalīta latviešu klasiskajai mūzikai, 1/3 - latviešu komponistu jaunākajiem sacerējumiem un 1/3 - cittautu komponistu sacerējumiem. Beidzot pienācīgā gaismā celta latviešu tautas dziesmu apdare. Repertuārā atgriežas arī trimdas komponistu mūzika, kas gadu gaitā bija tikusi svītrota, jo autori Latviju pametuši, turklāt svētkos piedalās arī latviešu diasporas kori, dejotāji un diriģenti.

Kopkorī plecu pie pleca visi atkal vienoti kopš 1940. gada Latgales Dziesmu svētkiem dzied Baumaņu Kārļa Latvijas himnu "Dievs, svētī Latviju". Noslēgumā mirgo vairāk nekā 20 tūkstoši sveču liesmiņu un skan Lūcijas Garūtas "Mūsu tēvs debesīs...". "XX Vispārējie Dziesmu svētki 1990. gada vasarā kļuva par skaistākajiem godavārtiem ceļā uz Latvijas valstiskās neatkarības atgūšanu. .. Šie svētki ir neatkārtojami savā emocionālajā intensitātē. Tajos vainagojās visa līdzšinējā organizatoriskā, mākslinieciskā un dvēseliskā pieredze," saviļņojumā teikusi rakstniece Māra Zālīte. (Grauzdiņa, Ilma. Dziesmu svētku mazā enciklopēdija. 2004. 58. lpp.)

# data[].attributes.attachment_link.description
XX Vispārējie latviešu Dziesmu un X Deju svētki notiek Rīgā no 1990. gada 30. jūnija līdz 8. jūlijam. Svētku norises vietās atkal plīvo Latvijas valsts sarkanbaltsarkanais karogs. Kopkori veido 20 399 dziedātāji. Svētkos piedalās arī apvienotais simfoniskais orķestris (300 mūziķi), apvienotais pūtēju orķestris (2062 mūziķi), ārzemju latviešu kori un deju kopas (841 dalībnieks).

# data[].attributes.headline
Daudz skaistu kopābūšanas un mūzikas varas mirkļu dalībniekiem un klausītājiem dāvāja XIX Dziesmu svētki 1985. gadā, kad Latvijā atzīmēja arī Dainu tēva Krišjāņa Barona 150. jubileju. 

# data[].attributes.subject
Daudz skaistu kopābūšanas un mūzikas varas mirkļu dalībniekiem un klausītājiem dāvāja XIX Dziesmu svētki 1985. gadā, kad Latvijā atzīmēja arī Dainu tēva Krišjāņa Barona 150. jubileju. 

# data[].attributes.body
Taču oficiāli nozīmīgais sarīkojums noritēja kā veltījums 40. gadadienai kopš padomju tautas uzvaras Lielajā Tēvijas karā un 45. gadskārtai kopš padomju varas atjaunošanas Latvijā. Raidījumu cikls top sadarbībā ar Latvijas Nacionālo kultūras centru

Attēls no žurnāla "Zvaigzne"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Daudz skaistu kopābūšanas un mūzikas varas mirkļu dalībniekiem un klausītājiem dāvāja XIX Dziesmu svētki 1985. gadā, kad Latvijā atzīmēja arī Dainu tēva Krišjāņa Barona 150. jubileju. Taču oficiāli nozīmīgais sarīkojums noritēja kā veltījums 40. gadadienai kopš padomju tautas uzvaras Lielajā Tēvijas karā un 45. gadskārtai kopš padomju varas atjaunošanas Latvijā.

Raidījumu cikls top sadarbībā ar Latvijas Nacionālo kultūras centru

Attēls no žurnāla "Zvaigzne"
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Daudz skaistu kopābūšanas un mūzikas varas mirkļu dalībniekiem un klausītājiem dāvāja XIX Dziesmu svētki 1985. gadā, kad Latvijā atzīmēja arī Dainu tēva Krišjāņa Barona 150. jubileju. Taču oficiāli nozīmīgais sarīkojums noritēja kā veltījums 40. gadadienai kopš padomju tautas uzvaras Lielajā Tēvijas karā un 45. gadskārtai kopš padomju varas atjaunošanas Latvijā.

# data[].attributes.body
No 1986. līdz 1991. gadam Latvijas sabiedrībā pakāpeniski nostiprinājās valstiskās neatkarības atjaunošanas ideja. Sākoties perestroikai, pieauga drosme runāt par okupāciju un vēsturiskiem netaisnīgumiem. Latvijas Tautas fronte, kas dibināta 1988. gadā, kļuva par galveno neatkarības virzītāju, apvienojot dažādus sabiedrības slāņus. Atmodas laikā pieauga nacionālā pašapziņa un interese par latviešu valodu un kultūru. Masu akcijas, piemēram, Baltijas ceļš un barikādes, apliecināja plašu atbalstu neatkarībai. Sabiedrības atbalsts noveda pie 1990. gada 4. maija Neatkarības deklarācijas pieņemšanas, kas bija nozīmīgs solis Latvijas neatkarības atjaunošanā un tās politiskajā nostiprināšanā.