# data[].attributes.body
Per a l'any 2100 s'espera un augment del nivell del mar de 0,26 a 0,77 metres a Europa. Les temperatures augmentaran, els patrons de precipitació canviaran i els ecosistemes enfrontaran riscos i afectaran la distribució d'espècies i la disponibilitat d'aigua.

# data[].attributes.body
Des dels anys 80 cada dècada ha estat més calorosa que l'anterior. L'augment de la temperatura a fet que augmenti les malalties relacionades amb la calor. També produeixen incendis amb facilitat i es van estenent més ràpid.

# data[].attributes.body
El canvi climàtic mata aproximadament a 250.000 persones cada any.

Els 5 països mes afectats en el món son :

Myanmar

Dominica

Honduras

Puerto Rico

Nicaragua

# data[].attributes.body
Espanya lidera el top a Europa, amb 1.500 morts anuals i 8.000 en perill de risc.
Les províncies amb més risc són Castella-la Manxa i Andalusia.

# data[].attributes.body
El canvi climàtic afecta la salut humana de diverses maneres. Alguns efectes són: l'augment de malalties com l'enverinament d'aliments, malalties respiratòries, malalties oculars, malalties gastrointestinals, etc.

# data[].attributes.headline
Quins efectes secundaris provoca el canvi climàtic a les persones?

# data[].attributes.subject
Quins efectes secundaris provoca el canvi climàtic a les persones?

# data[].attributes.body
El canvi climàtic pot tenir molts efectes secundaris, un d'aquest son :

Amenaçar la salut humana : Amb la calor, les inundacions, les sequeres i les malalties per l'aigua.

Desplaçament i migració : A causa d'esdeveniments climàtics i augment del nivell del mar.

# data[].attributes.headline
La reducció de la productivitat de l'agricultura.

# data[].attributes.subject
La reducció de la productivitat de l'agricultura.

# data[].attributes.body
Això es deu principalment a diversos factors com ara l'avenç de la desertificació, l'abús de l'ús de pesticides i herbicides, la contaminació del sòl i la manca de feina per a agricultors.

# data[].attributes.headline
Quins paisos contaminen més i perjudiquen al planeta??

# data[].attributes.subject
Quins paisos contaminen més i perjudiquen al planeta??

# data[].attributes.body
Aquest top pot ser variable, no se sap al 100%:
1-China
2-Estats Units
3-India
4-Rusia
5-Japó

# data[].attributes.attachment_caption
Hi han moltes empreses grans que contaminen el planeta i els mars, però les tres empreses que més contaminen l'aigua són:

# data[].attributes.headline
Quines empreses contaminen més l'aigua i el oceans?

# data[].attributes.subject
Quines empreses contaminen més l'aigua i el oceans?

# data[].attributes.body
1-Coca-Cola
2-PepsiCo
3-Nestlé

# data[].attributes.attachment_caption
Quant ha afectat la sequera i la baixada de nivell d'aigua a Catalunya?

# data[].attributes.body
Els rius i llacs de Catalunya estan a una mitjana de un 27,21% de la seva capacitat total i el pantà de Sau, el llac més important de Catalunya ara mateix esta a un 10% de la seva capacitat total

# data[].attributes.body
El canvi climàtic ha provocat que espècies locals es perdin. L'augment  de malalties i més morts de animals i plantes.

# data[].attributes.headline
Què passa amb l'augment del nivell del mar?

# data[].attributes.subject
Què passa amb l'augment del nivell del mar?

# data[].attributes.body
El canvi climàtic està provocant que els oceans s'escalfi i les glaceres es fonen, cosa que fa que augmenti el nivell del mar.

# data[].attributes.body
La desforestació de l'Amazones avança a nivells històrics a causa del consum de carn. En els darrers 10 mesos, la desforestació ha augmentat un 54%.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Los últimos cincuenta años han supuesto un coste de deforestación nunca antes visto en la historia de la humanidad, arrasando un 15% de la superficie mundial de vegetación equivalente al territorio de España, Portugal y Francia. Ahora, un nuevo estudio alerta sobre la pérdida de 4.567 kilómetros cuadrados de la selva del Amazonas en los últimos diez meses: un 54 % más que el período anterior.

El pasado mes de mayo ostenta la segunda tasa más alta de deforestación de la última década: la Amazonía perdió 649 kilómetros cuadrados de selva nativa, según el Sistema de Alerta de Deforestación del Instituto del Hombre y el Medio Ambiente de la Amazonía (Imazon).

La causa principal de este continuo aumento de la explotación de los bosques radica en el incremento del consumo de carne y la consecuente expansión de la ganadería extensiva, así como el cultivo de soja y la creación de pastos para la ganadería. Tan sólo Brasil, país que alberga la mayor parte de la selva amazónica, ha transferido más de 60 millones de animales a la esta región, lo que ha avivado el debate internacional sobre quién decidir sobre el mayor pulmón del planeta.

En esta línea, nuestra dieta se sitúa en el punto clave de lo que está sucediendo en la Amazonia. La expansión de la ganadería y del cultivo de soja se debe a la demanda internacional de carne y piensos que la industria necesita para alimentar los animales que forman parte de nuestra alimentación.

Entre las consecuencias, la deforestación en Brasil ha aumentado casi un 30% entre 2018 y 2019, y supone una de las principales causas de emisión de CO2 del país. En la década de los 90 esta selva absorbía 2.000 millones de toneladas de CO2, que según datos de Greenpeace ahora se traducen en la mitad.

Los seis millones de kilómetros cuadrados del Amazonas brasileño suponen dos tercios de la selva que queda y, distribuida en ocho países, es el hogar de más de 35 millones de personas. Sin embargo, ninguno de los pueblos amazónicos respeta a sus pueblos y protege como debería el ecosistema con mayor biodiversidad del planeta.

Además de su repercusión directa sobre la biodiversidad y las especies endémicas, especialmente ricas en los ecosistemas de selva tropical, la tala de árboles expone a estas tierras a un impacto mucho mayor de las tormentas tropicales que arrasan el suelo y sus nutrientes.

Causa de la aparición de enfermedades zoonóticas

Algunos expertos señalan que una deforestación superior a un 20% significará un punto de no retorno para el medio ambiente, el cambio climático y la extinción masiva de especies. "El 70% de las enfermedades humanas son producidas por la destrucción de la naturaleza", afirma en plena pandemia de la covid-19 un nuevo informe de WWF, que incluye la deforestación y la destrucción de hábitats, el cambio de uso en la tierra, así como la intensificación insostenible de la producción animal como algunas de las principales causas de riesgo.

"Nuevas enfermedades zoonóticas están surgiendo a un ritmo alarmante, impulsadas por la ruptura del vínculo entre los seres humanos y la naturaleza", afirma la organización. El informe, lanzado el pasado 17 de junio, destaca la urgencia de un Nuevo Acuerdo para la Naturaleza y las Personas que proteja a la naturaleza y, por tanto, la salud humana.

Entre las grandes amenazas que enfrenta este ecosistema se encuentran también los grandes proyectos hidroeléctricos que se llevan a cabo en los valiosos ríos de la cuenca amazónica, como las presas de la cuenca del río Tapajos, hogar de la tribu Mundurukú. También las empresas eléctricas y el mercado de madera tropical hacen negocio de la destrucción de la selva. España es uno de los mayores importadores de madera tropical amazónica y el cuarto importador mundial de madera de ipé, "contribuyendo no solo a la destrucción de la Amazonia sino tambień a la invasión de territorios indígenas o el trabajo esclavo", afirma Greenpeace.

"Debemos frenar el comercio y el consumo de alto riesgo de la vida silvestre, detener la deforestación y la conversión de la tierra, así como gestionar la producción de alimentos de manera sostenible", afirmó Marco Lambertini, Director General de WWF en un comunicado de prensa. "Todas estas acciones ayudarán a prevenir la propagación de patógenos a los humanos y también abordarán otros riesgos globales para nuestra sociedad, como la pérdida de biodiversidad y el cambio climático. No hay debate, la ciencia es clara".

# data[].attributes.attachment_link.title
La deforestación del Amazonas alcanza niveles históricos debido al consumo de carne

# data[].attributes.attachment_link.description
Un nuevo estudio en la Amazonía brasileña confirma un aumento de un 54% en la deforestación de los últimos diez meses respecto al periodo anterior.

# data[].attributes.body
La pesca d'arrossegament és un tipus de pesca molt agressiva amb la biodiversitat, ja que les xarxes que s'utilitzen, no només atrapen peixos sinó també s'enduen tot el que troben pel camí.

# data[].attributes.body
La ramaderia és la responsable del 14,5% de l'emissió de gasos efecte hivernacle mundial. Espanya és el país de la UE on més es consumeixen antibiòtics en els animals productors d’aliments.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sabies que la ramaderia genera tants gasos amb efecte d'hivernacle com tots els cotxes, trens, vaixells i avions junts?

El

de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle a nivell mundial procedeixen directament de la ramaderia.

El

de la desforestació de l'Amazònia s'atribueix a l'activitat ramadera.

Amb quasibé

Espanya és el país de la UE on més es consumeixen antibiòtics en els animals productors d'aliments.

El problema

El consum exacerbat de carn i d'altres derivats animals procedents de la ramaderia industrialés una de les qüestions alimentàries més importants del nostre temps. El seu consum als països desenvolupats ha aconseguit nivells totalment insostenibles, i encara pitjor és que es considera normal, natural, necessari i agradable. Espanya és el primer país europeu i el cinquè mundial que més carn consumeix per persona a l'any.
Aquests són els set grans problemes derivats d'un consum de carn excessiu:
1. És dolent per a la nostra salut

L'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha classificat a la carn processada com a "carcinògena per als humans" i la carn vermella, com a "probablement carcinògena per als humans". A més, el consum excessiu de carn, en combinació amb altres factors com la falta d'exercici físic, contribueix a deteriorar la nostra salut, ja que genera sobrepès, obesitat, diabetis tipus II i malalties cardiovasculars.

D'altra banda, l'ús massiu d'antibiòtics en la ramaderia industrial contribueix significativament al desenvolupament de resistències a aquests medicaments. Segons l'OMS, la resistència als antibiòtics podria provocar més morts que el càncer en 2050. Espanya és el país d'Europa que més els utilitza en aquest sector.

2. Contribueix al canvi climàtic

La ramaderia és la responsable de l'emissió del 14,5 % dels gasos amb efecte d'hivernacle (GEH), tant com tots els cotxes, trens, vaixells i avions junts. Entre els gasos emesos es troben el CO2, però especialment el metà i l'òxid nitrós, dos GEH molt més potents que el CO2. Aquests gasos provenen de les emissions directes, però també de les indirectes derivades d'un model d'agricultura depenent del petroli i dels plaguicides i fertilitzants químics que sustenten la ramaderia industrial. No podem frenar l'escalfament global si no canviem la manera de produir i de consumir carn i altres derivats animals.

3. Monopolitza la terra cultivable

Amb prop del 75 % - 80 % de la superfície agrícola destinada a la ramaderia, tant en forma de pastures com per a produir pinsos, no aconseguirem salvar els boscos i frenar la pèrdua de biodiversitat si no frenem l'expansió de la ramaderia industrial. Estem transformant l'Amazònia en filets barats: el 80 % de la desforestació s'atribueix a l'activitat ramadera.

4. Minva la biodiversidad

L'agricultura industrial destrueix massivament la biodiversitat, fins i tot l'alimentària. Al món hi ha més de 30.000 espècies vegetals comestibles, però, cada vegada, centrem més la nostra alimentació i la dels animals en quatre: blat, soia, blat de moro i arròs. El mateix fa la ramaderia industrial. Segons la FAO, la cinquena part de les races de bestiar a nivell mundial està en perill d'extinció.

Els monocultius per a la producció de pinsos són altament demandants de fertilitzants i plaguicides sintètics, una amenaça directa per a moltes espècies. Els límits dels camps i les tanques desapareixen, de manera que es destrueixen hàbitats importants, fins i tot, per a la pròpia agricultura, ja que són refugi i font d'aliment per a moltes espècies beneficioses, com els insectes pol·linitzadors.

No ens podem permetre continuar perdent biodiversitat, per això hem de canviar la manera de produir i consumir carn.

5. Enverina l'aigua

Purins, antibiòtics, fertilitzants i plaguicides contaminen els aqüífers i arriben a provocar "zones mortes" als oceans. A més, la ramaderia demanda altes quantitats d' aigua. Per exemple, per a produir 1 kg de filet de vedella calen 15.000 litres d'aigua, mentre que per a produir 1 kg de blat en fan falta 1.300 litres, o 131 per 1 kg de pastanagues. L'aigua és vida i perquè continuï sent-ho cal canviar el model productiu i reduir el consum de carn.

6. Afavoreix un sistema de producció de grans capitals

L'augment en l'eficiència i l'eficàcia de la producció de carn i d'altres derivats animals concentra el poder de mercat en unes poques mans, en detriment de les petites comunitats agrícoles. Canviar la manera de produir i consumir carn és una forma de canviar les regles del joc i de promoure la sobirania alimentària.

7. Oblida el benestar animal

Tot el model de ramaderia industrial es basa al principi bàsic: alimentar i sacrificar els animals com més ràpid millor i amb qualsevol condició per a maximitzar els beneficis. Això, generalment, significa mantenir vaques, porcs i pollastres en explotacions amb una elevada densitat d'animals, sense respectar-ne el benestar i creant una bomba de rellotgeria per al sorgiment de malalties. Donar suport a la ramaderia extensiva i ecològica és donar suport a un model on els animals viuen dignament i contribueixen a l'equilibri ecològic.

"Si el consum alimentari d'Espanya tornés als patrons de la dieta mediterrània d'antuvi, les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle associades a la producció d'aliments baixarien un 72 %; l'ús de terres agrícoles es reduiria en un 58 %; el consum d'energia disminuiria en un 52 % i el d'aigua en un 33 %."

Què hi fa Greenpeace

A Greenpeace treballem per aconseguir un model d'agricultura i de ramaderia que ens pugui proveir d'aliments sans, de qualitat, de proximitat, que permeti mantenir un món rural viu i, per descomptat, que respecti el medi ambient i el benestar animal.

Davant la futura modificació del Reial decret sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, Greenpeace ha manifestat la necessitat d'una major ambició i d'anar a l'arrel del problema: és urgent prohibir els projectes nous de macrogranges, l'ampliació dels existents i desenvolupar un pla estratègic per a reduir la cabanya ramadera en intensiu.

D'altra banda, és imperant reduir el consum de carn i altres derivats animals de producció industrial i donar suport a la producció extensiva, local, de qualitat i ecològica, de manera que es promou l'adopció de la "dieta de salut planetària", tal com demana la comunitat científica. Per a això, des de Greenpeace estem treballant amb diverses administracions estatals, regionals i locals.

Què hi pots fer tu

Demana a les administracions que deixin de donar suport a la ramaderia industrial. Signa la petició!

Actua amb el teu consum! La dieta és una de les eines millors i més senzilles que tenim per a contribuir positivament a salvar el planeta i a millorar la nostra salut. Aquí et proposem algunes idees per a una dieta més saludable per a tu i per al planeta.

Suma't a Greenpeace! Siguis part de la nostra organització per exigir a governs i empreses que fomentin una ramaderia extensiva i ecològica, que tingui en compte el benestar animal i la nostra salut. Fes clic aquí per unir-te a Greenpeace!

# data[].attributes.attachment_link.description
Sabies que la ramaderia genera tants gasos amb efecte d'hivernacle com tots els cotxes, trens, vaixells i avions junts? El de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle a nivell mundial procedeixen directament de la ramaderia. El de la desforestació de l'Amazònia s'atribueix a l'activitat ramadera.

# data[].attributes.body
La biodiversitat marina té un gran canvi ja que el animals marins tenen que aguantar és temperatures per l'augment de la temperatura mundial, també per la mar es queda sense oxigen

# data[].attributes.body
Més enllà de reciclar, també és molt important reduir i reutilitzar els productes que utilitzem. En aquest vídeo, Lauren Singer ens explica com podem reduir la brossa que generem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Why I live a zero waste life | Lauren Singer | TEDxTeen

# data[].attributes.body
Quantes macrogranjes hi ha a Espanya?
Només a Espanya n'hi ha 3.765.
Perquè contaminen tant les macrogranjes?
Per l'excés d'animals que hi han i per lo que contaminen,ja que van els gasos perillosos a l'atmosfera.
Qué és?
Una macro granjas es un excés d'animals en un espai limitat i també en qualitats de vida molt extremes

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Completamos esta experiencia inédita en Greenpeace: después de un par de días captando la atención de cientos de miles de personas con nuestra gigantesca lona en el número 36 de Gran Vía y un mensaje provocador: ' LAS MACROGRANJAS NO EXISTEN'.

Ahora nuestros activistas han rematado el mensaje: '... PERO CERRADLAS YA'.

Si quieres apoyarnos y lograr que las macrogranjas desaparezcan, comparte y usa el hagstag:
#MacrogranjasNO
O firma nuestra petición:

Firma contra la ganadería industrial

Tras más de dos horas, nuestros escaladores casi están terminando de plasmar el mensaje que "faltaba" en nuestra lona. Hay quien dice que las macrogranjas NO existen... ¡PERO CERRADLAS YA!

Las MACROGRANJAS SÍ EXISTEN, pero deberían dejar de existir. Tres de nuestros escaladores se han descolgado esta mañana en nuestra lona de la Gran Vía de Madrid para "completar" un mensaje muy claro: CERRAD LAS MACROGRANJAS.

Con tres escaladores estamos troleando nuestra propia pancarta. El primer mensaje (LAS MACROGRANJAS NO EXISTEN) quedará rematado en unos instantes.

¡TROLEAMOS NUESTRA PANCARTA! Tras denunciar las macrogranjas y el negacionismo con una lona de 430 m2 en la Gran Vía madrileña, nuestro equipo de activistas REMATA esta acción inédita.

# data[].attributes.attachment_link.title
🔴ACCIÓN🔴 Las macrogranjas no existen... PERO CERRADLAS YA.

# data[].attributes.attachment_link.description
Completamos esta experiencia inédita en Greenpeace: después de un par de días captando la atención de cientos de miles de personas con nuestra gigantesca lona en el número 36 de Gran Vía y un mensaje provocador: ' LAS MACROGRANJAS NO EXISTEN'. Ahora nuestros activistas han rematado el mensaje: '...

# data[].attributes.body
Quants incendis hi va haver l'any passat a Espanya?
L'any passat només a Espanya hi va haver gairebé cinc-cents incendis.

# data[].attributes.body
Cada cop més es va disminuint l'aigua dolça al planeta, pel fet que abans n'hi havia un 3% i ara n'hi ha un 2,5%.

# data[].attributes.attachment_caption
La foto de d'alt es abans d'una muntanya la de abaix es com es ara la mateixa muntanya 

# data[].attributes.body
Perquè es tant perillós el desglaçament dels pols?
La principal conseqüència es  l'augment del nivell del aigua això seria un problema si succeïa  de manera natural, però al no ser el procés es més ràpid així que en els pols augmenta la temperatura

# data[].attributes.headline
Hauríem de fer més línies de transport públic?

# data[].attributes.subject
Hauríem de fer més línies de transport públic?

# data[].attributes.body
S'hauria d'ampliar la xarxa de transport públic de la ciutat. És més econòmic que tenir un cotxe. A més contribueixes a la reducció de CO₂, un gas d'efecte hivernacle.

# data[].attributes.body
Quines són les tres industries que més contaminen??

# data[].attributes.body
Perquè els animals van a altres països?
Hi han varies causes però la principal es per l'ola de calor que cada vegada puja mes cap el nord i això fa que animals d'altres països faguin massives migracions