# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Treballar el benestar emocional de l'alumnat és clau per promoure i millorar l'aprenentatge. També pot contribuir a reduir l'abandonament escolar perquè un bon clima a l'aula ajuda a crear vincle i fa que l'alumnat tingui més ganes de venir i participar a classe. A més, tractar les emocions a l'escola pot fer disminuir els conflictes i dotar els estudiants d'habilitats socials fonamentals per a la vida com l'empatia i el treball en equip.
En Pol Caballero té 16 anys i el juny passat va acabar quart d'ESO. Recorda el pas per la secundària com una etapa amb alts i baixos emocionals que va poder superar gràcies al suport del professorat. "Sempre he volgut donar-ho tot i a vegades no em sentia amb prou empenta des de casa, però a l'institut hi vaig trobar una segona família que em va ajudar molt", explica agraït. El que més aprecia és la predisposició dels docents a l'hora de fer-li costat i, sobretot, que el valoressin més enllà de les seves notes. De fet, ho té clar: "Quan més a gust m'he sentit a l'institut és quan més hi he après".

El mateix li ha passat a l'Eloi Esteve, també de 16 anys i company d'en Pol. Agraeix haver tingut docents que l'escoltaven i que li preguntaven com se sentia en tot moment: "M'he trobat molt acompanyat durant la secundària i crec que gràcies a això ara soc menys tímid", valora.

Tots dos han estudiat a l'institut Manresa Sis, un centre que de moment només fa ESO i que va néixer fa quatre anys amb un model basat en el benestar emocional, ja que el consideren vital per a l'aprenentatge. La directora de l'institut, Dolors Gordó, explica que per això destinen moltes hores a treballar les emocions en grup, a fer sessions personalitzades i a estimular que l'alumnat expressi els seus neguits a l'aula. Fins i tot, diu que tenen un mandala amb el qual l'alumnat autoavalua les seves emocions, així com tot el que va aprenent amb els projectes que fan a classe.

Mandala d'avaluació de l'institut Manresa Sis per mesurar les competències assolides // Cedida
Cada dilluns i divendres també fan una sessió d'acollida per començar i tancar la setmana. A més, treballen molt en rotllana i fan activitats com mindfulness i exercicis de ioga per focalitzar l'atenció i promoure la relaxació. "Quan l'alumnat està bé, l'aprenentatge va sol", reivindica Gordó, que defensa que tractar les emocions a l'aula no és cap pèrdua de temps, sinó una inversió: "Els alumnes t'escolten quan tu els escoltes", afirma convençuda.

L'aprenentatge pot créixer fins a un 11% quan es treballa el benestar emocional de l'alumne.

De fet, psicòlegs com Joseph Allen Durlak han constat que l'aprenentatge pot créixer fins a un 11% quan es treballa el benestar emocional de l'alumne. "Aprenem de qui confiem", argumenta David Bueno, professor expert en neurociència i genètica de la Universitat de Barcelona, que considera imprescindible crear un vincle de confiança amb l'alumnat, així com avaluar el clima emocional de l'aula abans de començar una classe per tal de crear un ambient que permeti una escolta activa.

Per exemple, Bueno suggereix fer descansos de cinc minuts entre classes, preguntar a l'alumnat com està, encetar les sessions amb activitats engrescadores que trenquin el gel i fomentin la participació, explicar alguna anècdota i, sobretot, fer canvis tonals en les explicacions. Segons diu, està comprovat que les onades d'atenció duren mitja hora i que si l'aprenentatge es vincula a emocions com la sorpresa, la curiositat i l'alegria es genera "un benestar proactiu" que empeny l'alumne a voler continuar aprenent.

En Martí Miell i l'Aina Puigmiquel de l'escola Vedruna-Prats de la Carrera de Palafrugell // Cedida
En paraules del catedràtic en Orientació Psicopedagògica expert en educació emocional, Rafel Bisquerra, es tracta de crear comportaments d'aproximació que afavoreixin l'aprenentatge, ja que "s'aprèn millor quan allò que es fa genera una satisfacció". A més, segons l'expert, el guany és doble perquè l'alumne no només se sent millor amb si mateix, sinó que aquest benestar també es tradueix en una millor actitud caps als companys i la institució escolar.

El rendiment acadèmic augmenta perquè l'alumne, quan percep que el docent confia en ell, tendeix a esforçar-se més per complir amb les expectatives creades.

Això fa que, de retruc, disminueixin els comportaments disruptius a l'aula i que, per tant, encara es creï un clima més procliu a l'aprenentatge. A més, Bisquerra apunta que el rendiment acadèmic augmenta perquè l'alumne, quan percep que el docent confia en ell, tendeix a esforçar-se més per complir amb les expectatives creades, i com a resultat de l'anomenat efecte Pigmalió. Per això, el catedràtic defensa que el benestar emocional no només facilita l'aprenentatge, sinó que també ajuda a aprendre millor.

Menys assetjament i abandonament escolar

Bisquerra reivindica que l'educació emocional també pot ajudar a prevenir i reduir l'assetjament escolar, així com l'abandonament, ja que el benestar i els vincles de confiança eviten que els alumnes es despengin amb més facilitat del sistema educatiu. Per aquest motiu, considera "un error" desvincular les emocions de l'aprenentatge escolar: "Oblidem que la institució escolar també ens forma per viure en societat i que l'autoregulació emocional és bàsica per a la vida", raona.

"Oblidem que la institució escolar també ens forma per viure en societat i que l'autoregulació emocional és bàsica per a la vida"

A l'escola Can Parera, de Montornès del Vallès, ho tenen clar. Des de fa nou anys, els mestres del centre impulsen un projecte transversal d'educació emociona l a tots els nivells i destinen una sessió a la setmana a tractar les emocions de l'alumnat. Durant una hora, els infants poden compartir en rotllana com se senten i també donar a conèixer als companys les habilitats que creuen que els defineixen. A la sessió també treballen mètodes com la respiració conscient, i practiquen figures de ioga i massatges per fomentar la relaxació.

També ensenyen als infants tècniques de resolució de conflictes perquè aprenguin a gestionar els impulsos. La directora del centre, Rosa Maria Caballero, explica que a primària posen en pràctica la tècnica NEMO, un acrònim que sintetitza els passos a seguir en cas de tenir un conflicte amb un company. Segons diu, primer els expliquen que s'han de dirigir a la persona amb qui han tingut el problema anomenant-la pel nom, després comunicar-li l'emoció que han sentit, el motiu que els ha portat a sentir-se així, i allò que esperen que el company faci un altre dia per evitar el conflicte, que seria l'objectiu.

A l'etapa d'infantil, la tècnica del NEMO s'ensenya a través d'un conte que té com a protagonista una tortuga, i a través de la qual es transmet als infants la moralina que, en tenir un problema amb algú de classe, primer cal aturar-se, posar-se "dins la closca a pensar" i llavors actuar per resoldre el conflicte.

Després de prop de deu anys de projecte, Caballero constata que l'alumnat té més autoconeixement emocional i afronta els conflictes de manera més empàtica: "Els conflictes continuen apareixent, perquè són propis de l'ésser humà i de la convivència, però sí que veiem que la resolució és més efectiva perquè s'adonen que solucionar-los depèn de les dues parts implicades".

L'educació emocional, vital per a la salut mental

Treballar i fomentar el benestar emocional de l'alumnat a l'aula no només pot tenir implicacions directes en l'aprenentatge i en la reducció dels conflictes, sinó que també pot servir com a eina per prevenir i tractar problemes i trastorns de salut mental. I és que la infància i l'adolescència són etapes clau en la formació cerebral i això fa que també siguin períodes delicats en què augmentin les possibilitats de patir alts i baixos.

El professor Bueno explica que durant l'adolescència el nucli amigdaloide, el complex de neurones que genera les respostes emocionals, esdevé "hiperreactiu" perquè l'escorça prefrontal -que és on les emocions es regulen de manera conscient- perd força a causa d'haver-se de reconfigurar per fer el pas cap a l'edat adulta. Per això, en l'adolescència "el cervell es torna ineficient a l'hora de gestionar conscientment les emocions", diu.

Alumnat de l'institut Manresa Sis durant una activitat de gestió emocional en el marc del projecte Lotus // Cedida
De fet, segons l'informe Educación e infancia en el siglo XIX. El bienestar emocional en la era digital publicat el 2019 per l'OCDE i que cita dades de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), en pràcticament un de cada dos adults els problemes de salut mental comencen als 14 anys i en un 75% a mitjans de la vintena. La prevalença també creix en funció de la situació socioeconòmica.

1 de cada 7 adolescents d'entre 10 i 19 anys té algun tipus de problema de salut mental.

En xifres de l'OMS, 1 de cada 7 adolescents d'entre 10 i 19 anys experimenta algun tipus de problema de salut mental, i un 13% té un trastorn diagnosticat, essent la depressió i l'ansietat els més comuns. De fet, el suïcidi és la quarta causa de mort al món entre joves de 15 a 19 anys.

La detecció i el tractament dels problemes de salut mental, però, no arriba fins anys més tard. Per això, psicòlegs com José Ramón Ubieto defensen que és imprescindible que a les escoles i instituts es faci una atenció personalitzada de l'alumnat i que també hi hagi un treball en xarxa entre professorat, orientadors de centre, psicòlegs i equipaments sociosanitaris.

És imprescindible que a les escoles i instituts es faci una atenció personalitzada de l'alumnat.

Ubieto posa d'exemple el projecte Interxarxes, que va néixer l'any 2000 al districte Horta-Guinardó de Barcelona per connectar els centres educatius de la zona amb serveis d'atenció a la infància i l'adolescència com els CAP, els serveis socials i els centres de salut mental infanto juvenil (CSMIJ). El programa atén cada any uns 50 menors i les seves famílies a través d'un sistema en xarxa que inclou, per exemple, un seguiment personalitzat i grups de conversa, així com tallers amb adolescents i famílies.

Per a Ubieto, també psicoanalista i professor de la Universitat Oberta de Catalunya, la Covid encara ha fet més urgent el treball en xarxa entre agents educatius i sociosanitaris, sobretot perquè el confinament i les restriccions han privat els infants i els adolescents de la socialització, quelcom essencial en el seu procés formatiu com a persones ja que és especialment en aquestes edats que es pren sentit com a individu a través del contacte amb l'entorn. Per això argumenta que quan els vincles es trenquen és més probable que apareguin malestars i trastorns.

L'Aina Puigmiquel i en Martí Miell, alumnes de tercer i quart d'ESO de l'escola Vedruna-Prats de la Carrera de Palafrugell, reconeixen que el confinament domiciliari de fa dos cursos va ser una època difícil de gestionar. Per això van agrair que a l'escola els fessin dinàmiques per identificar com se sentien: "Vam fer una activitat anomenada Puzle de les emocions que ens va ajudar molt a saber com estàvem", recorda l'Aina. Després, en tornar a classe, explica que també van dedicar moltes sessions a analitzar si els seus hàbits eren saludables calculant, per exemple, quantes hores dormien, miraven el mòbil, estudiaven o estaven amb la família.

De fet, sovint s'ha cregut que l'educació emocional era quelcom que havia de venir de casa. En Martí, però, té clar que és una creença equivocada. Ell mateix valora molt el suport rebut a l'escola i reconeix que l'ha fet canviar com a persona. "A primer d'ESO estava molt perdut i em va costar integrar-me en el grup, però gràcies a les dinàmiques que fèiem em vaig poder obrir i mostrar-me tal com soc", relata el jove, que creu que fruit d'això ara és menys tímid, més empàtic i sap treballar millor en equip.

En Martí i l'Aina a l'escola Vedruna-Prats de la Carrera de Palafrugell // Cedida.
Conscients de la delicadesa emocional d'infants i adolescents, a l'escola Vedruna-Prats de la Carrera de Palafrugell fa anys que treballen l'educació emocional. Ho fan de manera transversal i també a través de l'acció tutorial. Per això, en comptes de tenir vuit tutors a l'ESO, un per a cadascuna de les dues classes que hi ha per nivell, en tenen 12. És a dir, tres docents per a les dues aules. Així, als professors els toca tutoritzar un nombre d'alumnes més reduït i l'atenció és més personalitzada.

"L'alumnat es mereix quelcom més que una nota", esgrimeix la directora pedagògica del centre, Montse Jiménez, que fa 26 anys que treballa a les escoles Vedruna i que sempre ha estat interessada en l'educació emocional de l'alumnat. Jiménez, però, tenia la sensació que sovint les emocions quedaven molt relegades a l'etapa d'infantil, i que a l'ESO es tocaven menys en considerar-les "poc serioses". Per això, quan va agafar les regnes pedagògiques del centre, de seguida va implicar tots els nivells.

"Pots ser professor de català i demanar una redacció que no només serveixi per avaluar el nivell d'escriptura de l'alumne, sinó també el seu estat emocional"

La docent defensa que el foment del benestar emocional ha de ser "una qüestió de centre" i que el treball ha de ser transversal entre diferents àrees: "Pots ser professor de català i demanar una redacció que no només serveixi per avaluar el nivell d'escriptura de l'alumne, sinó també el seu estat emocional", suggereix. Tot i així, adverteix que "cal anar més enllà de la diagnosi i articular respostes coordinades".

Per a Jiménez és important que, en funció del cas, l'equip docent avaluï si són necessàries intervencions individuals, grupals o mixtes, i també que es tinguin en compte els tipus de dinàmiques que poden ser més efectives. "No podem estandarditzar l'aprenentatge, hem de buscar maneres d'acompanyament personalitzades i entendre que l'alumnat arriba amb motxilles diferents", diu. També considera essencial entendre que "fomentar l'aprenentatge no és fer coses divertides en tot moment, sinó fer veure als joves que allò que aprenen els pot servir per a la vida".

Més formació i recursos

Els docents, però, a vegades topen amb un altre escull: per a alguns alumnes la mateixa escola ja és font d'estrès i malestar. De fet, segons dades que cita el mateix informe Educación e infancia en el siglo XIX. El bienestar emocional en la era digital de l'OCDE, un 35% d'estudiants d'11, 13 i 15 anys admet sentir "certa pressió o una gran pressió" a causa de les tasques escolars.

En paraules de Miquel Àngel Prats, professor de Pedagogia de la Universitat Ramon Llull - Blanquerna, "si això passa vol dir que hi ha alguna cosa que no s'està fent bé". Prats opina que és necessari fer autocrítica dels sistemes pedagògics i canviar-los si no funcionen, però també examinar d'on ve el malestar perquè "potser el neguit no només el produeix l'escola, sinó també l'entorn familiar", matisa. Per això, defensa que és vital que hi hagi un "diàleg constant" entre famílies i centres.

És clau tenir en compte el benestar emocional dels mateixos docents, així com algunes dificultats sistèmiques que els compliquen la feina.

Anna Forés, professora de Pedagogia de la Universitat de Barcelona, també suggereix que és clau tenir en compte el benestar emocional dels mateixos docents, així com algunes dificultats sistèmiques que els compliquen la feina com, per exemple, les ràtios i la burocràcia. Per això, a banda d'exigir més recursos a l'administració, creu que fer dinàmiques entre el professorat pot ajudar també a crear equips docents més cohesionats i conscients de la importància del benestar emocional.

L'experiència de Canàries

Segons Forés, també cal formar el professorat en aquest àmbit i que la societat prengui consciència que el tractament de les emocions és clau i "té evidències científiques". De fet, des del 2014 els alumnes de primària de les Canàries fan una assignatura obligatòria d'educació emocional que els ajuda a identificar les emocions i que ja ha donat resultats lloables. Per exemple, ha millorat la convivència a les aules i ha fet créixer la motivació de l'alumnat per anar a l'escola. I és que l'arxipèlag és el territori de l'Estat amb la taxa més alta d'abandonament, però des del 2013 s'ha aconseguit reduir gairebé 10 punts: del 27,5% al 18,2% durant el 2020.

"Parlem de transformació educativa i d'aprenentatges vivencials, però si abans no hem treballat el benestar emocional de l'alumnat no aconseguirem res de res"

Per això, experts com Bisquerra no veurien amb mals ulls que el sistema educatiu català també incorporés una assignatura obligatòria d'educació emocional tot i que, com la majoria d'experts consultats en aquest reportatge, opina que el tractament de les emocions hauria de ser transversal. Jiménez també insisteix que l'educació emocional ha de ser a la base del sistema educatiu: "Parlem de transformació educativa i d'aprenentatges vivencials, però si abans no hem treballat el benestar emocional de l'alumnat no aconseguirem res de res. L'educació emocional és el fonament de tot, no un afegit".

Arran de la pandèmia, el departament d'Educació va anunciar a principi de curs la posada en marxa d'un pla pilot per avaluar l'estat emocional de l'alumnat a través de qüestionaris i d'un programa d'intel·ligència artificial. També la contractació de més professionals de la psicologia i el reforç de l'educació emocional en el currículum de cara al curs vinent. Però, a hores d'ara encara no s'ha concretat cap mesura del pla, que es va donar a conèixer sense un pressupost assignat per al seu desplegament. Tot i així, fonts de la conselleria expliquen que estan recollint-ne dades per donar-lo a conèixer amb més profunditat.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Quan més a gust m'he sentit a l'institut és quan més hi he après" | Fundacio Bofill

# data[].attributes.attachment_link.description
Treballar el benestar emocional de l'alumnat és clau per promoure i millorar l'aprenentatge. També pot contribuir a reduir l'abandonament escolar perquè un bon clima a l'aula ajuda a crear vincle i fa que l'alumnat tingui més ganes de venir i participar a classe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les emocions són importants i cal que les treballem a l'escola. Per aconseguir que un infant creixi, en tota la dimensió de la paraula, no n'hi ha prou amb l'adquisició de coneixements.

Si l'educació ha de ser un procés d'aprenentatge per a la vida, les emocions són molt importants i cal que les tinguem en compte.

L' educació emocional afecta el desenvolupament dels infants, ja que afavoreix l'autoconeixement, predisposa a actituds positives, millora les relacions, incentiva la motivació i afavoreix el seu creixement de manera integral.

Com a docent és important que ajudis als teus alumnes a forjar-se una bona intel·ligència emocional perquè siguin infants competents emocionalment capaços d'afrontar-se als reptes de la vida.

Hi ha una frase d'Aristòtil que per mi és una referència en el meu dia a dia a l'aula:

En l'article trobaràs una infografia resumint com pots acompanyar els infants en l'educació emocional. Espero que et sigui útil 😉

Què són les emocions?

Una emoció és un procés que s'activa quan l'organisme detecta algun perill, amenaça i desequilibri amb la finalitat de posar en marxa recursos que es troben al seu abast per controlar la situació (Fernández - Abascal i Palermo, 1999)

La intel·ligència emocional està molt relacionada amb les emocions. És la capacitat de reconèixer les nostres pròpies emocions, les emocions dels altres i saber-les gestionar. Aquesta intel·ligència emocional és una habilitat que es va aprenent al llarg de la vida des que som petits.

Quins beneficis aporta treballar les emocions?

Treballar les emocions aporta molts beneficis pels infants i pel grup classe:

Beneficis pels infants:

Afavoreix l'equilibri emocional.

Millora l'empatia.

Possibilita una bona salut mental.

Disminueix l'ansietat.

Augmenta la tolerància a la frustració.

Possibilita l'autoconeixement.

Millora les habilitats socials.

Reforça l'autoestima.

Permet controlar l'estrès.

Afavoreix l'èxit acadèmic.

Beneficis pel grup- classe:

Afavoreix la cohesió de grup.

Possibilita un ambient agradable a l'aula.

Redueix els conflictes.

Augmenta el coneixement dels membres el grup.

Potencia la comunicació i el diàleg a l'aula.

Per què tenen problemes emocionals els nostres alumnes?

De manera breu faré un llistat dels problemes emocionals que detectem actualment a les aules:

Els costa identificar les pròpies emocions.

No saben expressar els propis sentiments.

Mostren tenir problemes d'autoestima i ser insegurs/es.

Els costa tenir empatia i posar-se en el lloc dels altres.

No estan acostumats a parlar de les seves emocions.

Els costa gestionar el ritme diari i viuen amb estrès.

Mostren poc autoconeixement. Els costa interioritzar.

No saben regular les emocions, les reprimeixen o són explosius.

Quan cal començar a educar les emocions?

La intel·ligència emocional s'aprèn al llarg del desenvolupament dels infants des que neixen. És un procés que es van fent a poc a poc influenciats per l'entorn, des de casa i des de l'escola.

Cal treballar les emocions com més aviat millor, per això cal que ho fem des de ben petits.

Com podem educar les emocions a l'escola?

Per acompanyar els infants en l'educació emocional podem treballar els aspectes següents:

Cal que els infants prenguin consciència de les pròpies emocions, que siguin conscients del que senten ells/es i del que senten els altres: tristesa, felicitat, por, alegria, amor, ràbia, pena, gelosia...

- Per ensenyar als infants a identificar les pròpies emocions és útil que es formulin la pregunta: Com em sento?

És important que identifiquin les emocions i les etiquetin amb un nom: ira, alegria, tristesa...

No les etiquetem com a emocions bones o emocions dolentes, totes les emocions són necessàries.

Cal que els infants entenguin que aquelles emocions apareixen per un motiu o situació concreta. Tant les emocions pròpies com les emocions dels companys.

- Per ensenyar als infants a comprendre les pròpies emocions és útil que es formulin la pregunta: Per què em sento així?

- Per ensenyar als infants a comprendre les emocions dels altres és útil que es formulin la pregunta: Com crec que se sent l'altre?

És important que treballem l'empatia per aprendre a comprendre els altres.

Cal que els infants aprenguin a expressar les seves emocions, ja que compartint-les se sentiran millor i els altres els comprendran i els podran ajudar.

- Per ensenyar als infants a expressar les pròpies emocions és útil que es formulin la pregunta: M'agrada sentir-me així?

És important que aprenguem a expressar de manera adequada i correcte les emocions que sentim.

Cal que els infants aprenguin habilitats per gestionar i regular les seves emocions i així poder respondre de manera adequada.

- Per ensenyar als infants a gestionar les pròpies emocions és útil que es formulin la pregunta: Què puc fer per controlar el que sento?

És important que controlem les nostres emocions, ja que si no ho fem, aquestes ens limiten i ens fan actuar de manera incorrecta.

Cal que els infants aprenguin a transformar les emocions perquè això els ajudarà a actuar de manera correcta.

- Per ensenyar als infants a transformar les emocions és útil que es formulin la pregunta: Què puc fer per canviar i sentir-me millor?

És important que els infants siguin capaços de prendre decisions, que pensin què cal fer i com cal fer-ho per actuar correctament.

En aquesta infografia trobaràs un resum de com pots acompanyar els infants en l'educació emocional. La pots descarregar en format PDF clicant . Espero que et sigui útil 😉

Com podem gestionar l'aula per fer un bon treball d'emocions?

A l'aula cal treballar molt l'empatia, que és la capacitat de reconèixer i comprendre les emocions dels altres, ja que d'aquesta manera els infants prenen consciència tant de les seves emocions com de les emocions dels altres.

Qualsevol situació de la vida quotidiana, és bona per practicar i desenvolupar la consciència emocional.

És important dedicar temps al treball emocional, això vol dir que a vegades cal deixar el que s'està fent per aprofitar aquella situació per parlar amb els infants, per parlar del que ha passat i de com s'han sentit els implicats en aquella situació.

Cal que transmetem als infants que no hi ha emocions bones i emocions dolentes, sinó que totes les emocions són vàlides, no passa res si estem enfadats o tristos, el més important és saber gestionar aquestes emocions.

A través del diàleg ajudem als infants a desenvolupar la competència emocional, que siguin conscients de com se senten i sàpiguen gestionar les seves emocions.

Els contes són un gran recurs per parlar de les emocions i els sentiments. A partir de la lectura d'un conte podem establir diàlegs molt enriquidors amb els infants interpretant com se senten els personatges, que els ha passat, com han actuat...

Recursos per treballar l'educació emocional

En aquest apartat trobaràs recursos per aprendre sobre l'educació emocional i recursos per treballar l'educació emocional amb els infants.

En aquest programa de Redes, l'Elsa Pulzet parla amb el psicòleg i expert en educació emocional René Diekstra amb qui veurem en quina situació es troba actualment l'aprenentatge d'aquesta disciplina i quins avantatges concrets té en el desenvolupament de nens i joves.

Un original curtmetratge que ajuda als nens a gestionar les emocions. Julie Bayer Salzman i Josh Salzman parlen amb diferents noies i nois sobre les seves emocions i com es senten.

En aquest vídeo descobriràs un recull d'exercicis per treballar la respiració. Són exercicis trets del llibre Respira de Inês Castel-Branco.

Maria Àngels Mairena, doctora i psicòloga clínica de l'Hospital Sant Joan de Déu i experta en emocions, ens detalla en el següent vídeo alguns dels principals consells i recursos pràctics per educar les emocions dels petits.

En aquest article descobriràs un recull de contes que poden ser útils per treballar les emocions i els sentiments amb els infants.

En aquest article descobriràs 90 curts que et poden ser molt útils per treballar amb els infants les emocions i els valors. Els curtmetratges estan organitzats en apartats segons les emocions o valors que es treballen.

180 sessions per treballar les emocions, els valors i els sentiments amb els infants de 1r a 6è. Conté una progressió d'aprenentatge per desenvolupar la competència emocional al llarg de l'etapa de primària.

Un informe molt útil elaborat per l'Observatori FAROS Sant Joan de Déu (www.faroshsjd.net) és la plataforma de promoció de la salut i el benestar infantil de l'Hospital Sant Joan de Déu (HSJD) de Barcelona.

Conclusió

A l'escola ens preocupem fonamentalment de la part cognitiva, l'adquisició de coneixements, però cal que ens preocupem també de l' aprenentatge social i emocional. No podem educar sense tenir en compte el cor. Cal que els docents acompanyem i ajudem els infants en el seu desenvolupament emocional.

És important que els infants siguin consciència de les pròpies emocions i siguin capaços de regular-les. Cal que acompanyem als nostres infants perquè aprenguin a identificar, comprendre, expressar, regular i transformar les emocions. D'aquesta manera els infants es descobriran a ells mateixos i es convertiran en adults autoconscients, amb una bona base emocional per afrontar-se als reptes de la vida.

Un infant que coneix i sap gestionar les seves emocions no només tindrà bons resultats acadèmics, sinó que també serà competent emocionalment i estarà més preparat per enfrontar-se als reptes de la vida. Construir una bona educació emocional és futur!!

Les persones amb més intel·ligència emocional són més felices, tenen més benestar, menys ansietat i més recursos per enfrontar-se a les dificultats de la vida. A què esperem per educar els infants pel seu desenvolupament integral?

Espero que aquests curts et siguin útils per treballar a l'aula amb els teus alumnes. Jo els he fet servir, en més d'una ocasió, i són una molt bona manera d'introduir debats al voltant dels valors i les emocions.

Et recomano altres articles que et poden ser útils per treballar les emocions i els valors:

També et recomano la formació que pots trobar a Docents.cat

Treballes les emocions amb els teus infants? Com ho fas? Et convido a compartir-ho fent un comentari. Moltes gràcies 😉

# data[].attributes.attachment_link.title
Com educar les emocions a l'escola? I natibergada.cat

# data[].attributes.attachment_link.description
En aquest article descobriràs com educar les emocions a l'escola. Construir una bona educació emocional és futur!