# data[].attributes.headline
1. Valitse ryhmäläistesi kanssa vieressä olevista linkeistä mielenkiintoisin aihe. 

# data[].attributes.subject
1. Valitse ryhmäläistesi kanssa vieressä olevista linkeistä mielenkiintoisin aihe. 

# data[].attributes.body
1. Mistä aihe kertoi?
2. Kuka oli artikkelin julkaisija?
3. Miksi valitsitte tämän aiheen?
4. Mitä energiaratkaisuja aihe käsitteli?
5. Miten hyödyntäisit aihetta arkielämässä?

# data[].attributes.body
https://www.lut.fi/fi/artikkelit/power-x-p2x-mita-se-tarkoittaa-ja-miten-se-mullistaa-energian-ja-ruoantuotannon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Power-to-x-teknologiaa voidaan soveltaa synteettisten, fossiilisia korvaavien polttoaineiden valmistukseen. Raaka-aineiksi tarvitaan hiilidioksidia ilmasta, vetyä vedestä tai typpeä ilmasta. Valmistusprosessi toteutetaan paikan päällä tuotetun aurinkosähkön tai tuulisähkön avulla, täysin päästöttömästi. Lopputuotteet, kuten metaani, metanoli, dimenyylieetteri ja ammoniakki ovat tunnettuja polttoaineita, joita voidaan hyödyntää myös kemianteollisuudessa.

Synteettiset polttoaineet mahdollistavat liikenteen hiilineutraaliuden

Metaania, metanolia ja dimetyylieetteriä voidaan käyttää nykyisten laivojen, kuorma-autojen ja henkilöautojen moottorissa, mikä säästää investointeja siirryttäessä hiilivapaaseen maailmaan. Polttoaineiden jakelujärjestelmät ovat jo olemassa, mikä edelleen nopeuttaa siirtymistä hiilineutraaliin liikenteeseen.

LUT-yliopisto on tutkinut synteettisiä polttoaineita energiajärjestelmän murroksen maailmanlaajuisesta mallintamisesta hiilidioksidin talteenottotekniikoihin, kemiallisiin synteesimenetelmiin ja katalyytteihin.

"Energia otetaan aurinkovoimasta tai tuulivoimasta." Jero Ahola, sähköjärjestelmien energiatehokkuuden professori

Synteettisten polttoaineiden tutkimus käynnistettiin LUTilla laajassa mittakaavassa osana vuonna 2014 alkanutta nelivuotista strategista tutkimushanketta, NeoCarbon Energy Projectia, yhteistyössä VTT:n kanssa. Tutkimustulokset ovat nyt konkretisoitumassa liiketoiminnaksi.

"Synteettisillä polttoaineilla on todella iso rooli liikenteen hiilineutraaliudessa. Biomassaan perustuvilla ratkaisuilla emme pysty irrottamaan raskasta liikennettä ja lento- ja meriliikennettä fossiilisista polttoaineista", kertoo Jero Ahola, sähköjärjestelmien energiatehokkuuden professori LUT-yliopistosta.

Vedyn tuotanto vedestä elektrolyysin avulla on yhä kallista johtuen prosessissa tarvittavasta sähkön määrästä. LUTilla on tutkittu elektrolyysin energiatehokkuutta, ja tulokset näyttävät lupaavilta. Teollisen mittakaavan kannattava tuotanto vaatii kuitenkin vielä helposti saatavia raaka-aineita. Vedyn ja hiilidioksidin pistelähteet mahdollistavat jo nyt kannattavan teollisen tuotannon.

Hiilidioksidikaappari savupiipussa

Hiilidioksidin talteenotto ilmakehästä ja savupiipuista on välttämätöntä, jotta maapallon keskilämpötilan nousu vuosisadan loppuun mennessä voidaan rajoittaa 1.5 asteeseen celsiusta. Hiilidioksidin talteenotto mahdollistaa mahdollisuuksia hiilineutraalin raaka-ainetuotantoon, kuten edellä kuvattujen synteettisten polttoaineiden valmistukseen.

Keskitettyjä hiilidioksin lähteitä edustavat esimerkiksi teollisuuslaitosten savupiiput, ja näihin soveltuvia talteenottomenetelmiä on tutkittu jo laajasti. Esimerkkinä hiilidioksidikaappareiden potentiaalista voidaan kuvata volyymia suomalaisen metsäteollisuuden ympärillä: mikäli kaikki biopohjaiset hiilidioksidipäästöt Suomessa sijaitsevista metsäteollisuuslaitoksista otettaisiin talteen, voitaisiin niistä ja vedestä päästöttömällä sähköllä tehtävillä synteettisillä polttoaineilla kattaa Suomen tieliikenteen polttoainetarve kokonaisuudessaan.

Ratkaisuja myös ruoantuotantoon

Power-to-x-teknologiaan perustuvalla prosessilla on mahdollista tuottaa myös ruokaa.

"Tarvitaan vain solu, joka käyttää ravinnokseen vetyä ja hiilidioksidia. Solu voi kasvaa ja tuottaa vaikka proteiinia ravinnoksi. Toimimme kasvien tavoin, kun otamme hiilen tai typen ilmasta tai merestä. Valmistusprosessin tarvitsema energia otetaan aurinkovoimasta tai tuulivoimasta", kertoo Ahola.

Proteiinirikasta solumassaa ilmasta on jo sitäkin tehty yhdessä VTT:n tutkijoiden kanssa.

"Ruoantuotannon tulevaisuus tarvitsee maan käytöstä ja sääolosuhteista riippumattomia ratkaisuja, ja meillä on käsissämme yksi sellainen. Tarve raivata metsää maatalouskäyttöön vähenee radikaalisti, jopa poistuu. Näin turvataan kapasiteettia sitoa hiiltä ilmasta", sanoo Ahola.

Tilaa uutiskirje

Tilaamalla uutiskirjeemme pysyt ajan tasalla tutkimuksestamme puhtaaseen energiaan, ilmaan ja veteen sekä kestävään liiketoimintaan liittyen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Power-to-x (P2X) - Mitä se tarkoittaa ja miten se mullistaa energian- ja ruoantuotannon?

# data[].attributes.attachment_link.description
Power-to-x-teknologiaa voidaan soveltaa synteettisten, fossiilisia korvaavien polttoaineiden valmistukseen. Raaka-aineiksi tarvitaan hiilidioksidia ilmasta, vetyä vedestä tai typpeä ilmasta. Valmistusprosessi toteutetaan paikan päällä tuotetun aurinkosähkön tai tuulisähkön avulla, täysin päästöttömästi. Lopputuotteet, kuten metaani, metanoli, dimenyylieetteri ja ammoniakki ovat tunnettuja polttoaineita, joita voidaan hyödyntää myös kemianteollisuudessa.

# data[].attributes.body
https://www.lut.fi/fi/uutiset/akkuja-voidaan-kehittaa-jopa-biopohjaisista-raaka-aineista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Akkuala kasvaa voimakkaasti, kun liikenne sähköistyy ja energian varastointitarve kasvaa. LUT-yliopistolla etsitään ratkaisuja kestävään akkuteollisuuteen. Esimerkiksi tehokas metallikierrätys ei yksin riitä vastaamaan akkujen kasvavaan kysyntään.

"Koska metallien kulutus kasvaa koko ajan, sadankaan prosentin kierrätysaste ei poista uusien metallien tarvetta. Täysi kierrätysaste on mahdotonta saavuttaa myös siksi, että esimerkiksi metallien keräämisessä ja itse kierrätysprosessissa syntyy aina hävikkiä", LUT-yliopiston erotustekniikan osaston johtaja, tutkijaopettaja Sami Virolainen kertoo.

Ensi vuonna LUT investoi akkumateriaalilaboratorioon, jossa voidaan valmistaa akkukennoja. Kennojen avulla voidaan todentaa sekä uusien että kierrätettyjen akkumateriaalien suorituskyky ja kestävyys. Tulevaisuudessa akkuja on valmistettava myös uusista raaka-aineista.

"Litium-akkujen rinnalle on kehitettävä vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka perustuvat yleisempiin ja mahdollisesti jopa biopohjaisiin raaka-aineisiin", energian varastoinnin professori Pertti Kauranen LUT-yliopistolta sanoo.

Akkualalle tarvitaan merkittävä määrä uusia osaajia

Lokakuussa opiskelijat, tutkijat ja työelämäprofessori Jamie Hyneman pääsevät keskustelemaan akkuteollisuuden uusista ja kestävistä ratkaisuista, kun LUT-yliopisto järjestää Positiivista varausta -tapahtuman Lappeenrannan kampuksella. Tarkoituksena on tehdä alaa ja sen tarjoamia uramahdollisuuksia tutuiksi opiskelijoille.

"Alalle tarvitaan uusia osaajia akkujen raaka-aineiden, komponenttien ja sovelluksien kehittämiseen sekä käytettyjen akkujen kierrätykseen", Kauranen tiivistää.

Akkututkimus ja yritysyhteistyö LUT-yliopistossa

Positiivista varausta -tapahtuma ti 4.10. klo 15

Opiskelijoille suunnattu tapahtuma Lappeenrannan kampuksella Viipuri-salissa

Tapahtuman pääpuhuja on LUT-yliopiston työelämäprofessori Jamie Hyneman.

Paneelikeskusteluun osallistuvat energian varastoinnin professori Pertti Kauranen, erotustekniikan osaston and SCI-MAT-tutkimusalustan johtaja Sami Virolainen sekä CNGR-Finland Oy:n Project Development Manager Jenni Bäck.

Tapahtuma on osa työ- ja elinkeinoministeriön oppilaitoskiertuetta, johon osallistuu kuusi suomalaista ammattikorkeakoulua ja yliopistoa. Kiertue alkaa Lappeenrannasta.

Tapahtuma on englanninkielinen.

Lue lisää Positiivista varausta -tapahtumasta.

Tilaa uutiskirje

Tilaamalla uutiskirjeemme pysyt ajan tasalla tutkimuksestamme puhtaaseen energiaan, ilmaan ja veteen sekä kestävään liiketoimintaan liittyen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Akkuja voidaan kehittää jopa biopohjaisista raaka-aineista

# data[].attributes.attachment_link.description
Akkuala kasvaa voimakkaasti, kun liikenne sähköistyy ja energian varastointitarve kasvaa. LUT-yliopistolla etsitään ratkaisuja kestävään akkuteollisuuteen. Esimerkiksi tehokas metallikierrätys ei yksin riitä vastaamaan akkujen kasvavaan kysyntään. "Koska metallien kulutus kasvaa koko ajan, sadankaan prosentin kierrätysaste ei poista uusien metallien tarvetta.

# data[].attributes.body
https://www.lut.fi/fi/tutustu-meihin/yliopiston-esittely/strategia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Akkuala kasvaa voimakkaasti, kun liikenne sähköistyy ja energian varastointitarve kasvaa. LUT-yliopistolla etsitään ratkaisuja kestävään akkuteollisuuteen. Esimerkiksi tehokas metallikierrätys ei yksin riitä vastaamaan akkujen kasvavaan kysyntään.

"Koska metallien kulutus kasvaa koko ajan, sadankaan prosentin kierrätysaste ei poista uusien metallien tarvetta. Täysi kierrätysaste on mahdotonta saavuttaa myös siksi, että esimerkiksi metallien keräämisessä ja itse kierrätysprosessissa syntyy aina hävikkiä", LUT-yliopiston erotustekniikan osaston johtaja, tutkijaopettaja Sami Virolainen kertoo.

Ensi vuonna LUT investoi akkumateriaalilaboratorioon, jossa voidaan valmistaa akkukennoja. Kennojen avulla voidaan todentaa sekä uusien että kierrätettyjen akkumateriaalien suorituskyky ja kestävyys. Tulevaisuudessa akkuja on valmistettava myös uusista raaka-aineista.

"Litium-akkujen rinnalle on kehitettävä vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka perustuvat yleisempiin ja mahdollisesti jopa biopohjaisiin raaka-aineisiin", energian varastoinnin professori Pertti Kauranen LUT-yliopistolta sanoo.

Akkualalle tarvitaan merkittävä määrä uusia osaajia

Lokakuussa opiskelijat, tutkijat ja työelämäprofessori Jamie Hyneman pääsevät keskustelemaan akkuteollisuuden uusista ja kestävistä ratkaisuista, kun LUT-yliopisto järjestää Positiivista varausta -tapahtuman Lappeenrannan kampuksella. Tarkoituksena on tehdä alaa ja sen tarjoamia uramahdollisuuksia tutuiksi opiskelijoille.

"Alalle tarvitaan uusia osaajia akkujen raaka-aineiden, komponenttien ja sovelluksien kehittämiseen sekä käytettyjen akkujen kierrätykseen", Kauranen tiivistää.

Akkututkimus ja yritysyhteistyö LUT-yliopistossa

Positiivista varausta -tapahtuma ti 4.10. klo 15

Opiskelijoille suunnattu tapahtuma Lappeenrannan kampuksella Viipuri-salissa

Tapahtuman pääpuhuja on LUT-yliopiston työelämäprofessori Jamie Hyneman.

Paneelikeskusteluun osallistuvat energian varastoinnin professori Pertti Kauranen, erotustekniikan osaston and SCI-MAT-tutkimusalustan johtaja Sami Virolainen sekä CNGR-Finland Oy:n Project Development Manager Jenni Bäck.

Tapahtuma on osa työ- ja elinkeinoministeriön oppilaitoskiertuetta, johon osallistuu kuusi suomalaista ammattikorkeakoulua ja yliopistoa. Kiertue alkaa Lappeenrannasta.

Tapahtuma on englanninkielinen.

Lue lisää Positiivista varausta -tapahtumasta.

Tilaa uutiskirje

Tilaamalla uutiskirjeemme pysyt ajan tasalla tutkimuksestamme puhtaaseen energiaan, ilmaan ja veteen sekä kestävään liiketoimintaan liittyen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Akkuja voidaan kehittää jopa biopohjaisista raaka-aineista

# data[].attributes.attachment_link.description
Akkuala kasvaa voimakkaasti, kun liikenne sähköistyy ja energian varastointitarve kasvaa. LUT-yliopistolla etsitään ratkaisuja kestävään akkuteollisuuteen. Esimerkiksi tehokas metallikierrätys ei yksin riitä vastaamaan akkujen kasvavaan kysyntään. "Koska metallien kulutus kasvaa koko ajan, sadankaan prosentin kierrätysaste ei poista uusien metallien tarvetta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hanke järjesti 19.1.2023 klo 8.30-9.30 "Energiansäästöä käyttötottumusten muutoksilla" -webinaarin yhteistyössä Heinolan kaupungin kanssa. Katso webinaarin tallenne tästä. Kokonaisuudessa 1 kartoitetaan Päijät-Hämeen alueelta potentiaalisia sijainteja energiayhteistyötä varten ja tehdään valituille alueille teknologiavertailut ja case-tarkastelut. Suunniteltavilla ekosysteemeillä tavoitellaan merkittäviä energiavirtojen synergiahyötyjä alueiden toimijoiden kesken. Kokonaisuudessa 2 edistetään jo tunnistettuja alueellisia biokaasuekosysteemejä tuottamalla tarvittavat pohjatiedot ja kannattavuustarkastelut investointien pohjaksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Best of Both Worlds ‒ LAB strategia 2030 | LAB.fi

# data[].attributes.body
https://www.lut.fi/fi/uutiset/lut-yliopisto-mursi-kolme-aurinkosahkon-myyttia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LUT-yliopisto selvitti, miten aurinkosähkön taloudellista kannattavuutta voidaan parantaa Suomessa erilaisissa kiinteistöissä.

"Aurinkosähköjärjestelmän suuntaaminen etelään on taloudellisesti järkevintä kulutusprofiilista riippumatta. Yhtä oikeaa suuntausta ei ole, vaan se kannattaa valita sen mukaan, halutaanko sähköntuotannossa maksimoida omavaraisuus vai järjestelmän rahallinen tuotto, kertoo LUT-yliopiston sähkötekniikan tutkimusapulainen Altti Meriläinen.

Tutkimuksen mukaan aurinkosähköjärjestelmä kannattaa suunnata etelään, jos ylijäämäsähköä myydään sähköyhtiölle spot-hinnan mukaan. Spot-hinta on Nord Pool -sähköpörssin Suomen hinta-alueen tunneittain vaihtuva pörssihinta. Jos halutaan maksimoida omavaraisuus, järjestelmä kannattaa suunnata kahteen eri ilmansuuntaan, kuten kaakkoon ja lounaaseen. Itä-länsi-suunnatun aurinkosähköjärjestelmän omistaja voi menettää taloudellista hyötyä jopa noin 15 prosenttia verrattuna etelään suunnattuun järjestelmään.

Tutkimusaineistona käytettiin ensimmäistä kertaa Energiaviraston tyyppikuormitusprofiileja, jotka on koottu suomalaisten sähköyhtiöiden mittausdatasta. Lisäksi tutkimuksessa hyödynnettiin Etelä-Suomen simuloitua aurinkosähköntuotantoa sekä Nord Poolin Suomen aluehintojen tuntikeskiarvoja. Tulokset on laskettu tuntitason datasta.

Aurinkosähkön myynti verkkoon kannattaa juuri nyt

Aiemmissa tutkimuksissa LUT on selvittänyt myös aurinkosähkön taloudellisen mitoittamisen ja sähkön varastoinnin kannattavuutta.

"Omakotitalokohteissa ylimitoitus on paras eli taloudellisesti kannattavin mitoitus. Suuremmissa kohteissa kannattavinta on, että kaikki sähkö menee omaan käyttöön. Toisaalta ylimitoittaminen ei kuitenkaan romahduta kannattavuutta", LUT-yliopiston tutkijaopettaja Antti Kosonen sanoo.

Tutkimuksen mukaan aurinkosähkö on ollut kiinteistön omassa käytössä kannattavaa jo vuosien 2016-2020 sähkönhinnoilla. Nykyisillä sähkönhinnoilla myös sen myynnistä on tullut kannattavaa.

"Aurinkosähkön tuotanto maksaa noin 5-8 senttiä/kWh, ja sähkön hinta on puolestaan noussut noin 20 senttiin/kWh. Järjestelmä maksaa itsensä siis nopeasti takaisin", Kosonen jatkaa.

Lisäksi sähköä ei ole järkevää varastoida akkuihin, koska ylijäämäsähkön verkkovarastointi on sitä kannattavampaa. Verkkovarastoinnilla tarkoitetaan sähköverkon käyttämistä varastona, eli ylijäämäsähkön myyntiä verkkoon ja sen takaisin ostamista tarvittaessa.

Jo yli 40 000 kotitaloutta tuottaa aurinkosähköä

Suomessa on aurinkosähköbuumi. Vuoden 2022 alussa Suomessa oli yhteensä yli 40 000 aurinkosähköjärjestelmää, ja määrä kasvaa jatkuvasti. Esimerkiksi vuonna 2021 aurinkosähkön kapasiteetti kasvoi Suomessa yli 100 megawattia ja aurinkosähkön osuus Suomen energiantuotannosta oli noin 0,4 prosenttia. Kasvupotentiaalia on toisin sanoen paljon.

Euroopan komissio on ehdottanut aurinkosähköä pakolliseksi julkisiin, kaupallisiin ja yksityisiin rakennuksiin tämän vuosikymmenen loppuun mennessä. LUT-yliopisto ottaa tutkimuksessaan kantaa siihen, miten rakennusten katot kannattaa suunnata, jotta aurinkosähkölle saadaan Suomessa mahdollisimman suuri arvo.

"Aurinkosähkö tulisi ottaa huomioon rakennusten arkkitehtuurissa, sillä aurinkosähkö on käytännössä yksinkertaisin ja edullisin tapa tuottaa sähköä paikallisesti", Kosonen toteaa.

Meriläinen lisää, että harjakattoisten rakennusten katot kannattaisi rakentaa niin, että katon toinen lape suunnataan hyvin lähelle etelään. Sen sijaan varjostavat savupiiput ja muut vastaavat elementit tulee sijoittaa katon pohjoislappeelle.

LUT on energiatutkimuksen johtava yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.title
LUT-yliopisto mursi kolme aurinkosähkön myyttiä

# data[].attributes.attachment_link.description
LUT-yliopisto selvitti, miten aurinkosähkön taloudellista kannattavuutta voidaan parantaa Suomessa erilaisissa kiinteistöissä. "Aurinkosähköjärjestelmän suuntaaminen etelään on taloudellisesti järkevintä kulutusprofiilista riippumatta. Yhtä oikeaa suuntausta ei ole, vaan se kannattaa valita sen mukaan, halutaanko sähköntuotannossa maksimoida omavaraisuus vai järjestelmän rahallinen tuotto, kertoo LUT-yliopiston sähkötekniikan tutkimusapulainen Altti Meriläinen. Tutkimuksen mukaan aurinkosähköjärjestelmä kannattaa suunnata etelään, jos ylijäämäsähköä myydään sähköyhtiölle spot-hinnan mukaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
RESINDUSTRY - Policies for Renewable Energy Sources in Industry

# data[].attributes.attachment_link.description
RESINDUSTRY - käytäntöjä uusiutuvien energian lähteiden edistämiseksi teollisuudessa on alueitten välinen yhteistyö projekti vähähiilisten talouskäytänteiden kehittämiseksi. RESINDUSTRYn tavoitteena on parantaa energian huoltovarmuutta EU:ssa nopeuttamalla uusiutuvan energian käyttöönottoa. RESINDUSTRYn pitkän aikavälin tavoitteena on lisätä teollisuuden kilpailukykyä vähentämällä sen energialaskua, lisäämällä sen energiariippumattomuutta ja siten irrottamalla energiakustannukset geopoliittisista ulkoivaskutuksista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hankkeen päätavoitteena on vahvistaa eteläkarjalaisen cleantech-innovaatiokeskittymän profiilia erityisesti Itämeren alueella, jonka seurauksena eteläkarjalaiset cleantech-yritykset, LAB ammattikorkeakoulu ja LUT voivat saavuttaa merkittävästi suuremman osuuden Itämeren alueelle kohdistetusta tutkimus- ja kehittämisrahoituksesta.

Päätavoite tukeutuu Etelä-Karjalan innovaatiostrategiaan ja Etelä-Karjalan maakuntaohjelman toteuttamiseen sekä
vastaa EU:n Itämeri-strategiassa ja Suomen Itämeren alueen strategiassa asetettuihin tavoitteisiin. Päätavoite tukee
maakunnan cleantech-yritysten kasvua ja kansainvälistymistä sekä cleantech-yritysten liiketoiminnan skaalautuvuutta
kansainvälisessä toimintaympäristössä.
Innovaatiokeskittymästä saatavaa hyötyä voidaan lisätä merkittävästi panostamalla toistaiseksi vähän hyödynnettyihin rahoitusmahdollisuuksiin (EU-Itämeri). Tämä parantaa alueen yritysten ja korkeakoulujen kilpailukykyä EU:n tulevalla ohjelmakaudella.

Hankkeen päätavoite on jaettu kolmeen osatavoitteeseen:
Osatavoite 1: Käynnistää yhteistyö Itämeren maiden valittujen korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kanssa cleantechkärkiteemojen
osalta. Korkeakoulujen valinta on tehty ennakkokartoituksen perusteella ja valinnat ovat kohdistuneet
toimijoihin, joilla on teemoja edistävää TKI-toimintaa ja valmiit yritysverkostot olemassa.
Osatavoite 2: Vahvistaa ja kehittää nykyisiä yhteistyömuotoja sekä sisältöjä, joilla lisätään eteläkarjalaisten cleantechyritysten
mahdollisuuksia ja kiinnostusta osallistua innovaatiokeskittymän (LUT & Saimaan amk) kansainväliseen

Projektissa luodaan cleantech-innovaatioympäristöjä LAB ammattikorkeakoulun tekniikan ja liiketalouden aloilla yhteistyössä eteläkarjalaisten yritysten ja Itämeren alueen tutkimus- ja muiden kumppanien kanssa. Ensimmäisessä vaiheessa muotoillaan ratkaisu-ratkaisuympäristöaihioita ja valitaan yhteistyökumppaneita. Toisessa vaiheessa kansainvälisten innovaatioympäristön sisältöjä, konsepteja ja mahdollisuuksia tarkennetaan. Kolmanneksi tehdään kokeiluja ja tarkennetaan innovaatioympäristöjen tulevaisuussuunnitelmia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Amber - Uutta virtaa cleantech-innovaatioille Itämeren alueella

# data[].attributes.attachment_link.description
Hankkeen päätavoitteena on vahvistaa eteläkarjalaisen cleantech-innovaatiokeskittymän profiilia erityisesti Itämeren alueella, jonka seurauksena eteläkarjalaiset cleantech-yritykset, LAB ammattikorkeakoulu ja LUT voivat saavuttaa merkittävästi suuremman osuuden Itämeren alueelle kohdistetusta tutkimus- ja kehittämisrahoituksesta. Päätavoite tukeutuu Etelä-Karjalan innovaatiostrategiaan ja Etelä-Karjalan maakuntaohjelman toteuttamiseen sekä vastaa EU:n Itämeri-strategiassa ja Suomen Itämeren alueen strategiassa asetettuihin tavoitteisiin.

# data[].attributes.body
https://www.lut.fi/fi/artikkelit/mita-vetytalous-ja-miten-se-vahentaa-hiilidioksidipaastoja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vetytaloudesta puhutaan juuri nyt kaikkialla ja monesta eri näkökulmasta. Jopa hypetyksen piirteitä sisältävä keskustelu käsitteen ympärillä saa alaa vähemmän tuntevan ajattelemaan, että ilmiö on uusi. LUTin tutkijatohtori Antti Kososen mielestä näin ei kuitenkaan ole.

"Olemme eläneet vetytaloudessa käytännössä aina: vety on maailman ylivoimaisesti yleisin alkuaine, ja perinteinen energiateollisuus on perustunut hiilivetyihin. Öljy ja muut fossiiliset energialähteet ovat hiilivetyjä, joissa vety toimii energian kantajana", taustoittaa Kosonen.

Vaikka energiakeskustelu perinteisesti herättää vahvoja tunteita ja vastakkaisia näkemyksiä, on fossiilisten polttoaineiden käytön alasajon välttämättömyys ja laajasti tunnustettu tosiseikka.

"Polttamiseen perustuvan energiantuotannon on loputtava ja korvaavien ratkaisujen etsiminen fossiilisten raaka-aineiden käytölle on kaikkein olennaisinta. Tästä yleensä vallitsee yksimielisyys, mutta keinoista ollaankin sitten usein eri mieltä riippuen siitä keneltä asiaa kysytään", sanoo Kosonen.

"Tästä eteenpäin meidän tulee itse tuottaa tarvitsemamme energia, ja tehdä se mahdollisimman tehokkaasti. Konversio eli energian muuntaminen tulee tapahtumaan sähköistämisen kautta", Kosonen kuvailee murrosta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä on vetytalous ja miten se vähentää hiilidioksidipäästöjä?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vetytaloudesta puhutaan juuri nyt kaikkialla ja monesta eri näkökulmasta. Jopa hypetyksen piirteitä sisältävä keskustelu käsitteen ympärillä saa alaa vähemmän tuntevan ajattelemaan, että ilmiö on uusi. LUTin tutkijatohtori Antti Kososen mielestä näin ei kuitenkaan ole. "Olemme eläneet vetytaloudessa käytännössä aina: vety on maailman ylivoimaisesti yleisin alkuaine, ja perinteinen energiateollisuus on perustunut hiilivetyihin.

# data[].attributes.body
1. akuista, 2. Pertti Kauranen, Sami Virolainen, 3. se oli mielenkiintoisin. 4. akkuja voi tehdä biopohjaisista aineista. 5. käyttämällä bio akkuja

# data[].attributes.body
1. akuista, 2. Pertti Kauranen, Sami Virolainen, 3. se oli mielenkiintoisin. 4. akkuja voi tehdä biopohjaisista aineista. 5. käyttämällä bio akkuja

# data[].attributes.body
1. Vetytaloudesta sekä vedyn hyödyistä energiataloudessa.
2. LUT-University.
3. Vedyn mahdollisuudet ovat mielenkiintoisia.
4. Vetyä saa käytettyä energiataloudessa päästöttömästi.
5. Ei tietoa.

# data[].attributes.body
1. Akuista.
2. Pertti Kauranen ja Sami Virolainen/LUT-University
3. Aihe akuista kuulosti kiinnostavimmalta, koska siinä puhuttiin, että voisi tehdä akkuja jopa biopohjaisista raaka-aineista.
4. Akkujen kierrätystä ja biopohjaisia akkuja.
5. Voisikertoa asiasta lisää muille ja joku voisi kiinnstua, liittyä ja tehdä jotakin suurta.