# data[].attributes.body
Rakvere teatri juurde kuuluva Teatrikino uus hoone valmis 2016. aastal. Uusehitise arhitekt on Raul Vaiksoo. Hoone oli 2017. aasta Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia nominent. Enne ehituse alustamist leiti arheoloogliste kaevetööde käigus kunagise mõisa aidahoone maa-alused varemed. Need mõisamüürid on Rakveres seniste teadmistega kõige vanemate ehitiste jäänused, mis tuli hoone ehitamisel alles jätta. Varemed otsustati ka läbi erinevate arhitektuurilahenduste kinos eksponeerida. Lisaks kasutatakse hoonet teatri proovisaalina.

# data[].attributes.body
Rakvere linnapäevad on igaaastaselt juuni kuus toimuvad kultuuriüritus, mis ühendab Rakvere erinevaid kultuuriasutusi ja inimesi. 2023. aastal toimuvad linnapäevad 6. - 11. juunil. Päevade jooksul toimuvad linnalaadad, erinevad kontserdid ja meelelahutusüritused. 2022. aastal olid linnapäevad üritused seotud ka Rakvere linna 720. aastapäevaga, mil tähistati 720. aasta möödumist Rakvere linnale Lübecki õiguste andmisest. Pidustused olid sellel aastal selle tõttu eriti rohked, nii et meelelahutust jagus terveks aastaks. Üldeesmärk oli tähistada väge täis linna ajalugu ja kultuuri.

# data[].attributes.body
Punklaulupidu on Rakveres toimuv laulupidu, kus esitatakse eesti punklaule. Esimene punklalulpidu toimus Rakveres 2008. aastal, mille idee algatajaks oli Üllar Saaremäe, peojuht Peeter Volkonski. Laule esitati Rakvere vallimäe laval.  Peost võttis osa 71 laulukoori 1700 lauljaga, publikus oli inimesi umbes 5000. Laulupeo avas kõnega president Toomas Hendrik Ilves. 2018. aastal toimus neljas laulupidu, mis on seni hilisem. Pärast laulupidu toimus punkbändide kontsert, kus esinesid punkbändid Süütu Vanaema, ZLO, Streptococcus Pyogenes, Singer Vinger ja The Flowers of Romance.

# data[].attributes.body
2018. aastal toimus Rakveres Eesti esimene üldluulepidu. Üritus korraldati EV100 tähistamise raames. Peo idee algataja ja peakorraldaja oli Üllar Saaremäe. Luuletusi kandsid ette üle 30 Eestis tuntud kultuuritegelase, nende hulgas Garmen Tabor, Toomas Suuman, Jaan Tammsalu, Aapo Ilves, Hannes Kaljujärv, Andres Ots, Karl-Martin Sinijärv, Maian-Anna Kärmas, Pille-Riin Purje, Rein Raud, Doris Kareva, Leelo Tungal, Andres Tarand. Üldluulepidu käsitles loomingut neljast erinevast perioodist: ärkamisaja luule, Eesti esimese iseseisvusperioodi luule, nõukogude ja väliseesti luule, taasiseseisvumisest tänapäeva luuleni. Kokku esitati üle 100 luuleteose.

# data[].attributes.body
Richard Sagrits sündis 19. detsembril 1910 karepas ning suri 11. detsembril Tallinnas. Ta oli Eesri maalikunstnik.
Tema loomingu moodustavad peamiselt maastiku- ja meremaalid. Tema sügav armastus kuulus Põhja-Eestile, eeskätt oma kodukoha ümbrusele. Peale maastike on Sagrits loonud ka natüürmorte. 1943. aastal käis Sagrits Palehhis lakkmaali tehnikat õppimas. Selle tulemusena lõi ta aastatel 1943–1944 üle paarikümne lakkmaali: hulga plaate, karpe, taldrikuid. Richard Sagrits on koos Elmar Kitse ja Evald Okasega Estonia teatri laemaali autor. Samuti on tema loodud Balti jaama Kalevipoja-ainelised pannood (1947, koos Evald Okasega) ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipoja" illustratsioonid (koos Evald Okase ja Alo Hoidrega). Raamatugraafika alal on Sagritsa suuremaks tööks "Kalevipoja" illustreerimine koos Alo Hoidre ja Ott Kangilaskiga 1950. aastal. 1954–1955 külastas ta Krimmi, kus lõi lühikese ajaga ligi viiskümmend etüüdi ja maali. Need on enamasti põgusad vaated lahesoppidele, rannakaljudele, tänavanurkadele. 1955. aastal käis Sagrits koos Elmar Kitsega Karjalas, kust tõi samuti kaasa mitmeid etüüde ja maale.

# data[].attributes.body
F. R. Kreutzvald sündis 26 detsember 1803 Jõespere mõisas pärisorjast kingseppa Juhani ja toatüdruku Anne pojana. 1815 aastal astus ta saksa õppekeelega Rakvere algkooli (Gööki algkool), ilma et oleks osanud sõnakestki saksa keelt. Selles, rahva seas kutsutud köster Gööki algkoolis, õppis Kreutzwald aastatel 1815–1817, seejärel kreiskoolis aastatel 1817–1818 ja Tallinna kreiskoolis aastatel 1819–1820. Aastatel 1818–1819 oli ta kaupmehe õpilane Tallinnas. Kreutzwald sooritas 1823. aastal Tallinnas koduõpetaja eksami ning töötas 1825. aastani koduõpetajana Tallinnas ja Peterburis. Aastatel 1826–1833 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Korporatsioon Estonia liige. 1833. aastal lõpetas ta keiserliku Tartu ülikooli kolmanda järgu arstina (andis arstivande 29. märtsil ja diplomi sai 9. septembril), samal aastal asus ta Võrru tööle linnaarstina. Ta kirjutas rahvavalgustuslikke teoseid ja toimetas "Maarahva kasulist kalendrit". Tema tõlkelised jutustused "Reinuvader Rebane" ja "Kilplased" on tänapäeval lasteraamatud. Kreutzwaldi värsiloomingul (kogu "Viru lauliku laulud", poeem "Lembitu"), mis tugineb saksa eeskujule, oli omal ajal eesti luule arengule suur tähtsus. Tema peateos, rahvaluuleaineist töödeldud rahvuseepos "Kalevipoeg", sai eesti rahvusliku kirjanduse nurgakiviks. Rahvaluulele toetuvad ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud". Neid jutte nagu "Kalevipoegagi" on tõlgitud mitmesse võõrkeelde. Kreutzwaldi looming mõjutas tugevalt kogu rahvusliku liikumise aja vaimuelu. Kreutzwald oli Õpetatud Eesti Seltsi auliige aastast 1849, Soome Kirjameeste Seltsi korraline liige aastast 1855, Ungari Teaduste Akadeemia välisliige aastast 1871. 1870. aastal valiti ta Eesti Aleksandrikooli peakomitee auliikmeks. Kolleegiuminõunik aastast 1877, elas surmani Tartus väimees Blumbergi juures, Kreutzwald on maetud Vana-Jaani kalmistule.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga. Vaade Ebavere mäelt Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Tekke poolest on Pandivere sarnane Sakala kõrgustikuga. Mõlemad on jäälahkmeala kulutuskõrgustikud (Sakala erineb Pandiverest ürgorgude rohkuse poolest). Nende vastandina on Otepää ja Haanja jää poolt kokku kuhjatud saarkõrgustikud. Pandivere pinnakate on õhem ja geoloogiline ehitus lihtsam kui lõunapoolseil Eesti kõrgustikel. Lõheliste lubjakividega aluspõhja katab õhuke (2–5 m) koreserohke moreenikiht. Lõhelise aluspõhja ja õhukese pinnakate tõttu on Pandivere ühtlasi Eesti suurim sademevee infiltratsiooni piirkond. Sademevesi imbub seal hõlpsasti maa sisse, mistõttu ei tekki vooluvetevõrku. Eesti veestiku kaardil võibki selle kinnituseks täheldada, et Pandivere kõrgustiku keskosas vooluveekogud ja sood peaaegu puuduvad. See piirkond on ühtlasi Eesti suurim soovaba ala. Soid on üldsegi Pandivere kõrgustiku pindalast umbes 2%, Eesti keskmisest (22%) on see suurusjärgu võrra väiksem.

# data[].attributes.body
Savalduma karstiala asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Pandivere kõrgustiku lääneosas. Savalduma karstijärvik 2016. aasta juunis Karstiala on tekkinud kagust piirava astangulise (4–5 m) paelava nõkku. Seal asub üle 60 karstilehtri ja -lohu. Suurvee ajal moodustub nõkku kuni 100-hektariline karstijärvik, mille sügavus on kuni 6 m. Karstiala veestub peamiselt Savalduma soost. Karstiala kaitseks moodustati 1978. aastal Savalduma karstikaitseala (pindala 180 ha), mida omakorda hõlmab 1992. aastal moodustatud Pandivere veekaitseala. RMK on alates 2011. aastast korraldanud Savalduma karstialal 25 hektari suurusel alal taastamist mille käigus eemaldati tihe võsa ning hiljem üle aasta hekseldamist üks kord vegetatsiooniperioodi jooksul. Tänavu lisandub taastamisele 12 hektari suurune ala, kus viiakse läbi tiheda võsa eemaldamine purustamise teel ning järgmisel aastal teostatakse rohurinde ja noorte võsude hekseldamine üks kord vegetatsiooniperioodi jooksul. Tänavu oli karstialal näha vaid väikseid järvekesi, kuid välitööde jaoks oli see lausa ideaalne olukord.

# data[].attributes.body
Struuga maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Narva jõe lähteala vanajõgede (struugade) ja luhtade elustikku ning rändlinnuliikide elupaiku. Kaitseala pindala on 1250,9 ha. Kaitseala on moodustatud 2007. aastal.

# data[].attributes.body
Kurtna maastikukaitseala oli kaitseala Ida-Virumaal Alutaguse vallas. 24. novembrist 2018 kuulub see Alutaguse rahvuspargi koosseisu. Enne rahvuspargiga liitmist oli selle suurus 2820 hektarit. Kurtna mõhnastik Ahnejärvest kirdes. Kurtna maastikukaitseala Kaitseala loodi 1987. aastal, et kaitsta Kurtna järvestiku järvi ja Kurtna mõhnastikku. Sealses piirkonnas kasvab mitu looduskaitsealust liiki: näiteks järv-lahnarohtu (II kategooria). Maastikukaitsealal on oluline roll ka puhkealana.

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas (varem Kohtla vallas) Valaste külas. Umbes 30 meetri kõrgune (sõltuvalt vooluhulgast 26–32 m) juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune. Räägitakse Kraavi Jüri nimelisest mehest, kes olla mitu inimpõlve tagasi Valaste oja kaevanud. Kuid kas vesi juba enne Kraavi Jüri kaevetöid samal kohal looduslikus sängis voolas, seda ei mäletata. Ka Kraavi Jüri kaevetööde aeg on selgusetu. Tartus ilmunud nädalaleht Das Inland kirjutas 1852. aastal, et Chudleigh' merekuurordis ehk Voka mõisa juures olevat 200 jala (60,8 m) kõrgune juga. Paeastang tõuseb Valastel 54,6 m merepinnast kõrgemale ehk kõrgus oli ebatäpne, aga võib oletada, et tekstis mõeldi Valaste juga.

# data[].attributes.location_name
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu poolsaar on poolsaar Põhja-Eestis Lääne-Viru maakonna Haljala valla halduses. Poolsaar piirneb läänes Eru ja idas Käsmu lahega. Käsmu küla on suuruselt pindalaga 9,7 km2 ja seal elab 147 elanikku.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Käsmust läheb maantee lõunasse. Seda mööda saab minna lähimatesse asulatesse, milleks on kagus Käsmu lahe lõunatipus olev Võsu ja edelas Eru lahe lõunatipus olev Eru. Aastail 1884–1931 tegutses seal Käsmu merekool. Külas ehitati ka laevu ja Käsmu laht oli pikalt üks Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik. Ettevõte Käsmu Laevaomanikud oli 1930ndatel Eesti suuruselt teine reeder. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 105 elanikku. 21. sajandil on külaelanike arv pidevalt kasvanud. Käsmu on oma valla ainus kasvava elanike arvuga küla (2018. aastal 163 elanikku). Käsmus toimub muusikafestival Viru Folk.

# data[].attributes.body
Ahm ehk kaljukass (Gulo gulo) levikuala on Põhja-Ameerika, Põhja-Venemaa ja Skandinaavia, liigi kaitsestaatus on soodsas seisundis. Ahm võib sattuda ka eksikülasena Eestisse, enamasti Ida-Virumaale. Loom on enamasti raipetoiduline, millega aitab kaasa looduse sanitaarsusele. Ahm elab üksikult ja väga suure individuaalterritooriumi, mis võib ulatuda 2000 km2. Ahmi karusnahk on väga hinnatud selle soojushoidvuse tõttu.

# data[].attributes.body
Pilt 26. aprill 2023. aastal. Kliimamuutusest tulenevalt on suurenenud põllumaade erosioon, mille käigus puhub tuul ära mullastiku pealmise kihi, tekitades ohtlikke tolmupilvi.

"Teisipäeval Haljala kandis möllanud tolmupilv pani liikluse seisma ja mattis enda alla pea terve Haljala aleviku. Terve elu seal kandis elanud kohalike sõnul nad nii suurt tolmupilve veel näinud ei olnud." - Virumaa Teataja

# data[].attributes.location_name
MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere õigeusu kirikut mainitakse kõige varem 1763. aastal. Tol ajal oli see Keksgoli rügemendi marssimiskirik. Kuna koguduseliikmete arv kasvas, muutusid koguduse võimalused ebapiisavaks, mistõttu tekkis mõte ehitada täiskirik. Dr. Sicklerilt ostetud maja täitis selle ülesande. Kiriku ümberehitus toimus aga alles umbes pool sajandit pärast ostu, st aastatel 1897-1900.

Rakvere õigeusu kirikut nimetatakse Jumalaema Sündimise kirikuks. Selle pühitses Riia ja Mitava peapiiskop Agafangel. Tallinna tee 17 asuv kirikuhoone on üks Rakvere vaatamisväärsusi, samas on see ka toimiv kogudus. Kirikus asuvad ka õigeusklike reliikviad, sealhulgas Rakvere püha Sergiuse (Florinski) säilmed, kelle enamlased 1918. aastal maha lasid.

# data[].attributes.location_name
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Friedrich Reinhold Kreutzwald (26.12.1803–25.08.1882) oli kirjanik, eesti kirjakeele arendaja ja arst. Tuntud on tema koostatud rahvuseepos „Kalevipoeg", mitmesugused rahvavalgustuslikud teosed, luuletused, lastejutud, tõlked. Monumendi saamislugu sai alguse 1937. Sellel aastal möödus 55 aastat kirjaniku surmast. Algatati ülevirumaaline korjandus.  Monumendi autor on skulptor Aleksander Eller. Pronksbüst on pruunikashallist graniidist alusel. Aja jooksul on monumenti lõhutud: esiküljele on auk löödud ja kirjaniku käes olev pliiatsist on osa ära murtud. Monument restaureeriti 1981. Ümbrust on ka edasistel aastatel muudetud (lillepeenrad, tänavakivid).

Sageli esitatakse Rakveres korraldatud viktoriinidel küsimus, monumendil oleva teksti kohta ("Kaugel näen kodu kasvamas"). Vähesed inimesed on seda seal märganud.

Monument on sattunud mitmetesse ajaleheartiklitesse, näiteks "Punane Täht" 21.05.1988

# data[].attributes.location_name
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Monument avati Juhan Kunderi 50. surma-aastapäeval, 24. aprillil 1938.

Rakverega on Kunder (26. detsember 1852 Holstre vald Viljandimaal  - 24. aprill 1888 Peterburi) seotud aastast 1876, kui ta tuli siia Pikk tänav 29 asunud Elementaarkooli õpetajaks. Lisaks koolmeistri ametile ja kooliõpikute kirjutamisele, juhatas ta ka siinseid laulukoore, kirjutas näidendeid, tegutses näitejuhina, aitas organiseerida laenuraamatukogu. Kunder lahkus Rakverest 1886, et edasi õppida Kaasanis ja seejärel Peterburis. Kahjuks juba kahe aasta pärast ta suri Peterburis tüüfusesse ja maeti Rakvere linnakalmistule.

# data[].attributes.body
Klassis on 24 õpilast. Klassikoosseis alustas Rakvere Gümnaasiumis 2021. aastal. Klassis õppivad järgmised õpilased: Riin Aasna, Kristel Aasumets, Mikk Bobõlski, Marianne Burk, Nele-Liis Kallak, Anita Kiderman, William Lepik, Kristjan Lindlo, Henri Ljaš, Magnus Erik Luming, Kirill Nosov, Kai Otsa, Kaireen Penek, Jane Perve, Edvin Romeo Runnel, Emilia Sophia Runnel, Grete Rüüt, Johanna Selder, Kaidrit Singh, Andris Tauer, Isabel Tiivas, Ainar Tropp, Anette-Grete Tumanov, Rain Vene.

# data[].attributes.body
Meeste tantsupidu on 2006. aastast Rakveres toimuv üldtantspidu, mille idee algataja on Maie Orav. Viimane suurüritus nimega "4 Venda" toimus 2022. aastal. Esimene üldtantsupidu Eestis toimus 1934. aastal. Üritusi korraldab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus.

# data[].attributes.body
Tammealuse (Samma) hiis on looduslik pühapaik. Hiie keskel on üksik püha tamm (Kuremäe ohvritamm), mille kõrval on ka ohvrikivi. Hiie alal on ka Samma Silmaallikas.

# data[].attributes.body
Nigula peakiriku kohta on Hunnius 1866. a. rahva suust kuuldud traditsiooni kirikukroonikasse üles kirjutanud. See on üldiselt tuttav veel tänapäev. Nigula kirku ehitamise ajal ei olevat müürid püsima jäänud, vaid langenud ikka kokku. Siis öeldud ehitajatele, et need enne ei jäävatki üles, kui üks inimene elusalt sisse müüritakse. Ehitajad kutsunud siis inimesed kokku ja küsinud, kes tahaks kiriku võtmeid kanda - see astugu sisse, sest võtmed olla sääl. Keegi pole julgenud. Viimaks läinud üks talupoeg Vastu alalt - suur joodik, kes ka sel korral olnud ta purjus - ta nimi olnud Nigulas, ehitajad haaranud ta kinni ja müürinud sisse. Ainult pea kohta jäetud auk. Praegu olevat see pragu altari taga välisseinas näha. Siis jäänud müürid püsima ja sellest ajast hakatud kirikut ja sellejärele ka kihelkonda Nigula nime järgi kutsuma, seni olnud see Maum või Maholm.

Kuura külast käinud üks mees Moskvas Napoleoni vastas. Ta löödud tagasi, kuni Austria piirini jälgitud. Kuura mees pannud enne seda palju raha kuhugi, kuid tagasi tulles ei ole enam kohta leidnud. Nii jäänud ilma.

# data[].attributes.headline
Meete rahvariided | Viru-Nigula kihelkond

# data[].attributes.subject
Meete rahvariided | Viru-Nigula kihelkond

# data[].attributes.body
Peamine värv on sinine

# data[].attributes.headline
Naiste rahvarõivad | Viru-Nigula kihelkond

# data[].attributes.subject
Naiste rahvarõivad | Viru-Nigula kihelkond

# data[].attributes.body
Peamised värvid on kollane ja sinine.

# data[].attributes.body
Murre
Viru-Nigulas räägitakse kirderanniku murderühma rannikumuresse kuuluvat Viru-Nigula murret.

Vanasõnad

Elu hea, kui teised ei tea.

Töölt leitakse, tegijaks kiidetakse.

Õigus ei kõigu.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on Lääne Virumaal pandivere kõrgustikul asuv järv. Porkuni järv on 44,6 hektarit suur (koos saartega 45,91 hektarit), keskmine sügavus on 2 meetrit ning suurim sügavus on 2,5 meetrit. Järv jaguneb neljaks osaks: Suurjärv, Aiajärv, Iiri järv ning Alumine järv. Porkuni järv ei ole naturaalne, vaid on tehislikult loodud paisutamise teel (tegevus, millega tõstetakse vooluveekogu veetaset tekitades paisjärve), järv kuulub maastikukaitse alla, sellest saab alguse Valgejõgi ning veel teeb Porkuni järve huvitavaks asjaolu, et suurem osa tema saartest ujuvad. Järve Küngassaarel asub paemuuseum, skulptuur “Porkuni kuu” ja Porkuni mõis.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiviõlis asub 2 tuhamäge, üks on uuem ja teine vanem. Uuema tuhamäe kõrgus on ligikaudu 135 meetrit ja vanema mäe kõrgus on umbes 138 meetrit. Tuhamäed on tekkinud seoses Kiviõli ning Kohtla-Järves tegutsenud keemiatehastest, tänu väga suurtes kogustes kiviõli töötlemisega jäi järgi palju jääkaineid, mis kokku koguti kaheks suureks tehismäeks. Need tuhamäed kuuluvad Baltikumi kõrgeimate tehismägede hulka.

Tänapäeval asub Kiviõli vana tuhamäe juures Kiviõli Seikluskeskus, mis tegutseb nii talvel kui ka suvel. Talve hooajal on võimalik suusatada tuhamäel asuvatel Baltikumi pikimate suusanõlvade peal, pikkusega 400-700 meetrit. Suvel on tuhamäele loodud rattapark, kus saab rattaga kahel rahulikumal ja professionaalsemal rajal sõita.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ontika pankrannik on Balti klindi kõige kõrgem osa, saavutades Ontika juures kõrguseks 56 meetrit (olles ühtlasi ka kõrgeim pankrannik Baltikumis). Balti klint on on järsak, mis on tekkinud Fennoskandia kilbi ja Ida-Euroopa platvormi vahele, ulatudes Rootsist Ölandi saarest Laadoga järveni Venemaal. Peamiselt koosneb see Paleosoikumi settekivimitest ja on kokku umbes 1200 kilomeetrit pikk. Panga alumise osa moodustavad liivakivid, argiliidid ja savid, ülemise osa lubjakivi ja dolomiidid. Põhja-Eesti klint, mis jookseb mööda pea tervet Eesti põhjarannikut on üks Põhja-Eesti sümbolitest, mille kõrgeim punkt asub just Ida-Virumaal.

# data[].attributes.body
Ehalkivi asub Kunda lähedal Letipea neeme tipus ja on Põhja-Euroopa suurim rändrahn. Rahnu ruumala on umbes 930 kuupmeetrit, ümbermõõt 49,6 meetrit ja mass ligi 2500 tonni. Eesti põhjarannikul leidub väga palju rändrahne, mis on siia jäänud eelmisest jääajast. Munakujuline Ehalkivi koosneb peamiselt pegmatiidist. Muistendite järgi olevat Ehalkivi Kalevipoja viskekivi, millega ta üritas Malla mõisa akent sisse visata, küll aga õnnestumata. Samuti on hiidrahnu kasutatud meremärgina. Nime on saanud kivi päikeseloojangust.Ehalkivi on looduskaitse all ja jääb Letipea maastikukaitse alale.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäe Vabaõhu- ja meelelahutuskeskus on 2020 aasta suvel vanast Vallimäest uue ilme saanud innovaatiline vabaaja veetmis koht. Projekt läks maksma üle 5 miljoni euro ning on umbes 7 hektarit suur. Vallimäel on mitmeid võimalusi vaba aja veetmiseks, see on ööpäevaringselt valgustatud ning jalgsi ligi pääsetav kõigile 24h päevas.

Pealava juurde mahub istuma ligi 4200 ning amfiteatri juurde 800 inimest. Pealava pindala on umbes 12 000 m2 ja ringlava pindala 2500m2. Pea- ja ringlava on võimalik rentida igasuguste ürituste nagu konsertite, festivalide ja etenduste jaoks.

1. Septembril 2022 toimus Vallimäe ringlaval Rakvere Riigigümnaasiumi ava aktus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium on 2023 aasta kuuendal veebruaril avatud keskhariduslik riigikool, mis asutati linna eesmärgiga uuendada kohalikku haridussüsteemi. Kooli aadress on Lai tänav 36. 2019 aastal tehtud riiklike lepete alusel disainis hoone arhidektibüroo Salto, ning ehitas ehitusfirma Revin Grupp. Algselt oli 2022 märtsis nurgakivi saanud hoone plaanitud avatama sama aasta teises pooles 2022/23 õppeaastaks, kuid projekti viibimise tõttu nihkus see uue kalendriaasta algusesse. Hoone maksumus oli suurusjärgus 10,5 miljonit eurot. Septembri alguse seisuga õppis haridusasutuses 421 õpilast 15 klassikollektiivis.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Kolmainu kirik ehk Rakvere Mihkli kirik asub ajaloolisel Pikal tänaval. Esmane kivikirik ehitati 15. sajandi alguses, aga see hävis pea, kui Liivi sõja ajal venelased selle lammutasid ja poolakad hiljem õhku lasksid. Kiriku asenduseks ehitati väiksem puukirik, kivikirik taastati 1691. aastaks. Kirik sai kahjustada ka põhjasõjas ja taastati aegamisi. Kiriku kellatornis mängib iga päev kell 12 Arvo Pärdi loodud umbes minutipikkune kellamäng. Kirik on ka üks kõrgemaid hooneid Rakveres. Kirikus asub 1925. aastast vendade Kriisade ehitatud orel. Kirikut kasutab EELK Rakvere Kolmainu kogudus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linnavalitsus, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnavalitsuse hoone ehk Tark maja on linna kõrgeima juhtimisorgani peamine töökoht. Maja koosneb kahest ühendatud sektsioonist. Vanem neist on kunagine pangahoone, mis on projekteeritud insener Ferdinand Gustav Adoffi poolt ning ehitatud 1932 - 1933. aastal. Uuem osa on disainitud arhitektibüroo Alver Arhitektid poolt ning see lisati juurde 2015. aastal. Nagu nimigi ütleb, on tegemist tehnoloogiliselt uuendusliku ehitisega, mille disaini alus oli energiasäästlikkus ja uute tehniliste vahendite kasutusele tee näitamine. Selleks inkorporeeriti uuenduslikke monitoorimissüsteeme, mida varem kusagil mujal kasutatud ei olnud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linnastaadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnastaadioni algne avamis kuupäev oli 29. mail 1930, staadion asub tänaval Kastani puiestee 12. Taasavati renoveeritud staadion koos spordihalliga aastal 2004. See on Rakvere Spordikeskuse üks osadest. Staadioni jooksuraja pikkus on 400m ja keskel asuva jalgpalli väljaku mõõtmed on 104 x 68m. Jooksuraja poole on suunatud katusealusega tribüün, kuhu mahub ära 1785 inimest.

Staadioni kõrval asub ka 6 välistingimustes võrkpalli platsi (5 liiva ja 1 kruusaga), kus on võimalik suvel mängida, selle kõrval veel kaasaegse varustusega välijõusaal ning vasara, ketta ja kuulitõuke jaoks olev koht.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teater on üks Eesti tuntumaid teatreid. Teatri praegune juht 2013. aastal selle rolli saanud Velvo Väli. Arhitekt Johann Ostrat lõi ehitamise plaani juba aastal 1927, kuid valmis sai ta alles 1940. Aastal, mõistagi tehti vahepeal ehitamisest pause. Teatrihoone taheti ehitada mõisa kõrvale, praegu on seal mõisamajas Rakvere Teatri väike saal. Hoone avati 24. veebruaril 1940, Eesti Vabariigi 32. sünnipäeval, ja juba päev hiljem, 25. veebruaril, mängiti seal Kitzbergi näidendit ,,Tuulte pöörises”. Rakvere teatri suures saalis on kohta 405-le inimesele, kinos 144-le inimesele ja väikses majas on 104 kohta.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Gümnaasiumi peahoone on 1936 - 1938 ehitatuses olnud koolimaja, milles praegu baseerub Rakvere Vabaduse Kool, mida juhib direktor Riina Veidenbaum. Maja asub aadressil Vabaduse tänav 1, tollest on tuletatud ka eelnevalt nimetatud praeguse õigusjärglase nimi. Hoone projekteeris tollase nimega RG eelkäija Viru Maakonna Reaalgümnaasiumi vilistlane Alar Kotli. Oma enam, kui saja aasta pikkuse ajaloo jooksul on haridusasutus näinud erinevate nimede all palju raskuseid, kuid seeläbi ka suurt edukust. Kuulsust on toonud õpilaste kõrged tulemused riigieksamitel, riiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel, kuid ka nende julgus ning tahe. Vabadussõja aastatel võitlesid koolipoisid meie riigi iseseisvuse nimel ning tsementeerisid sellega end igaveseks rahva ajalukku. Tuntumatest vilistlastest vääriksid kindlasti märkimist Tõnis Niinemets, Alar Kotli, Lembitu Kuuse ja Jüri Muttika.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tarvas on üks Rakvere sümbolitest. Skulptuuri skulptor on Tauno Kangro. Skulptuur avati 15. juunil 2002. aastal, sest sellel päeval sai 700 aastat sellest, kui Rakverele anti linnaõigused. Kuju on 7 tonni rakse, koos alusega 5 meetrit kõrge ja maksis 1,5 miljonit krooni ehk umbes 95867 eurot. Tarva aluse ühel poolel on kirjas kõikide toetajate nimel, ühel Rakvere vapp ja ühel on kirjas Rakvere ajalugu mitmes keeles. Arheoloogiliste väljakaevamise järgi võime arvata, et siin Rakvere aladel elasid kunagi taolised loomad. Tarvaga võib minna iga kell pilti teha, sest nagu Google ütleb, on ta avatud 24 tundi päevas.

# data[].attributes.body
Okaskroon avati Rakvere tammikus 14. juunil 1991. aastal, sel päeval sai täis pool sajandit esimesest suurküüditamisest. Monumendi arhitekt on Allan Murdmaa. Okaskrooni pikkus on neli meetrit pikk, vooderdatud dolomiitplaatidega, okkad on tehtud pronksist. Enne rajamist kaaluti pikalt kuhu monument ehitada, lisaks tammikule, kuhu okaskroon lõpuks ehitati, kaaluti ka Emumäge, Rakvere vallimäge, Palermot, Tõrma hiiemäge ja Rakvere rahvaaeda. Natuke vähem, kui aasta peale monumendi ehitamist kasvatati selle ümber esimese iseseisvuskevade puhul tammesid, Okaskrooni lähedal kasvab ka Rakverest pärit loodusteadlase, Johannes Lepiksaare mälestustamm.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vallimäel on esimesi arheoloogilisi märke muinaslinnusest leitud juba 5. - 6. sajandist. Algselt oli kaitserajatis puidust, mis aja jooksul kaitsevõime tugevdamiseks kiviga ümber vahetati. Linnus on kuulunud nii taanlastele, liivlastele, rootslastele, venelastele kui poolakatele. Linnuse hiilgeaeg oli Liivi ajal ja eriti Liivi sõja aastatel, mil linnus kujunes väga oluliseks piiriäärseks tugipunktiks. Sellel ajal peeti Rakvere linnuses kinni ka Ivo Schenkenberg. Praegune kivilinnus on varemetes alates 17. sajandi algusest, mil see Poola-Rootsi sõja käigus hävis. Linnus on üks Rakvere tähtsaim sümbol, mis on Vallimäe otsast näha pea üle terve linna.