# data[].attributes.body
Porkunis asub mitmeid vaatamisväärsusi. Lisaks imelisele loodusele  ja järvemõnudele saab nautida ka ajaloolist mõisakompleksi, mis pärineb 19. sajandist ja on gooti stiilis.
Linnusetornis paikneb Eestis ainulaadne Paemuuseum.

Marily

https://www.puhkaeestis.ee/et/porkuni-mois

# data[].attributes.body
Käsmu asub Käsmu lahe poolsaarel Lahemaa rahvuspargis. Käsmu paistab silma oma kasvava rahvaarvuga. Nii sisemaal metsas kui ka rannas ja meres on kivikülv ja suured rändrahnud. Need on sinna kandunud Soome ja Rootsi poolt viimase jääaja mandriliustikega. Käsmu kivikülv paikneb umbes 400 ha suurusel alal ja on Baltimaade suurim. Käsmu on tuntud kui kaptenite küla. Seal saab külastada Käsmu Meremuuseumit, kus saab teadmisi Käsmu ajaloost. Käsmu on populaarne suvituspaik, kus saab rannas ujuda, nautida folgi melu ja matkamas käia.

Marily

Vikipeedia (22. märts 2023). Käsmu.
https://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4smu
Puhka Eestis (22. märts 2023). Käsmu kaptenite küla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käsmu ( saksa keeles Kasperwiek, Hasterwieck) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Käsmu poolsaarel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Käsmust läheb maantee lõunasse. Seda mööda saab minna lähimatesse asulatesse, milleks on kagus Käsmu lahe lõunatipus olev Võsu ja edelas Eru lahe lõunatipus olev Eru.

Aastail 1884-1931 tegutses seal Käsmu merekool. Külas ehitati ka laevu ja Käsmu laht oli pikalt üks Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik. Ettevõte Käsmu Laevaomanikud oli 1930ndatel Eesti suuruselt teine reeder.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 105 elanikku. 21. sajandil on külaelanike arv pidevalt kasvanud. Käsmu on oma valla ainus kasvava elanike arvuga küla (2018. aastal 163 elanikku).

Käsmus toimub muusikafestival Viru Folk.

Käsmu paikneb Käsmu poolsaarel Käsmu lahe läänekaldal Lahemaa rahvuspargis.

Käsmu poolsaarel on huvipakkuv kivikülv ja suured rändrahnud, mida on näha nii sisemaal metsas kui ka rannas ja meres. Need on sinna kantud Soome ja Rootsi poolt tulnud viimase jääaja mandriliustikega. Käsmu kivikülv paikneb umbes 400 ha suurusel alal ja on Baltimaade suurim.

Küla lähedal asub 43 ha suur ja kuni 3 m sügav Käsmu järv.

Küla nime on esmamainitud 1453. aastal seoses Aaspere mõisale kuulunud Käsmu rannaga ( strand tho Kesemo). Sellest siiski ei selgu, kas küla oli sel ajal olemas või mitte. Ühes 1524. aasta kohtuprotokollis aga leiab küla olemasolu kinnitust.

Nime päritolu kohta on mitu versiooni. Käsmu on eesti-soome-rootsi külana kandnud eri aegadel nimesid Kesemo ja Casperwiek. Viimane nimi on esimest korda esinenud 1624. aastal. Osa ajaloolasi oletab, et nimi on tulnud sellest, et küla rannakabel ehitati ühe Hommikumaa targa, püha Caspari auks.

Võrreldes lähema ümbrusega on meri Käsmu küla kohal suhteliselt sügav, mistõttu said laevad seal randuda. Et ajalooliselt ehitasid oma elamise sinna ja laiendasid küla peamiselt laevakaptenid ja laevaomanikud, siis kutsuti Käsmut kaptenite külaks. Käsmu elanikud olid võrreldes teiste ümberkaudsete küladega pisut jõukamad ja nende majad pisut uhkemad.

Käsmulase peamine toitja oli meri. Kivine ja liivane rannamaa üksi ei tulnud sellega toime. Mõisale maksti renti kalastusõiguse, mitte maa eest. Pealegi oli seda maad väga vähe. Parimad kalapüügikohad olid väljaspool lahte Saartneemest edasi ning peamiselt püüti räime ja lesta. Soome lahe saarte ümbruses olid kaladel kudemiseks paremad tingimused kui mandri rannikul ja sellepärast käidi sealgi vähemalt kaks korda aastas kala püüdmas.

Aastatel 1884- 1931 tegutses Käsmus merekool. Koolis õppis nende aastate jooksul kokku 1664 õpilast, neist 64 said kaugsõidukapteniks.

Esimene laev ehitati Käsmus 1697. aastal. 19. sajandi teisel poolel osteti Soomest esimesed suured purjelaevad ja neid hakati ehitama ka kohapeal. 1891. aastal ehitati Käsmu tuletorn ja valmis laev Salme, mis ületas hiljem ookeani. Käsmu lahest sai Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik ja oli talvi, mil seal talvitus isegi kuni 70 laeva.

1926. aastal asutati OÜ Käsmu Laevaomanikud, millele kuulusid Eesti suurimad kaubalaevad.

1840. aastal algas Käsmus suvitamine, kui kindral Nikolai von Dellingshausen lasi sinna rajada perekonna suvemõisa.

Käsmu vaatamisväärsuste hulgas on Kabelimäel asuv Dellingshausenite kivikabel ja puukirik koos kirikaiaga. Käsmu kirikus on orelimeistri Johann Andreas Steini valmistatud ja Tallinnast Rootsi-Mihkli kirikust pärit orel, mis on üks Eesti vanimaid oreleid. Kirikus tegutseb Käsmu kogudus. Käsmu kalmistul on põlvitava naise figuuriga hauamonument ( 1937, autor Juhan Raudsepp), mida peetakse Eesti üheks kaunimaks hauamonumendiks. See on püstitatud kaugsõidukapteni Oskar Tiedemanni noorelt surnud tütre Signe mälestuseks. Kalmistule on maetud helilooja Ülo Vinter.

Käsmus asub Käsmu meremuuseum. Meremuuseumi käes on ka endisaegne Käsmu tuletorn, mis on kohandatud muuseumiks.

Alates 2008. aastast toimub Käsmus muusikafestival Viru Folk.

2010. aasta mais toimunud giidi- ja kodulookonkursil "Käsmurääkija" tunnistati parimaks giidiks Olivia Paas.

Välislingid

# data[].attributes.attachment_link.description
Käsmu ( saksa keeles Kasperwiek, Hasterwieck) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Käsmu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Käsmust läheb maantee lõunasse. Seda mööda saab minna lähimatesse asulatesse, milleks on kagus Käsmu lahe lõunatipus olev Võsu ja edelas Eru lahe lõunatipus olev Eru.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik maastikurajoon. Selle jalam asub merepinnast ligikaudu 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Võrreldes Lõuna-Eesti kõrgustikega on Pandivere lauge pinnamoega. Kõrgustiku pinnakate on õhuke ja geoloogiline ehitus lihtne. Lõhelise lubjakividega aluspõhja katab õhuke (2-5m) koreserohke moreenikiht, mille tõttu on Pandivere Eesti suurim sademevee infiltratsiooni piirkond. Ühtlasi on see ka suurim soovaba ala Eestis. Pandivere kõrgustikul on Eesti viljakamad ja parimad mullad, mis on selle suurim loodusrikkus. Kõrgustiku põhjapoolsest osast on leitud ka fosforiiti ning põlevkivi (Eesti Entsüklopeedia, 2023).

Laura, Maarit

https://et.wikipedia.org/wiki/Pandivere_k%C3%B5rgustik

Eesti Entsüklopeedia. (22. märts 2023). Pandivere kõrgustik.
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/pandivere_k%C3%B5rgustik1

# data[].attributes.location_name
Tudu Järvesoo matkarada, Suigu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tudu rabajärv asub Suigu külas. Tudusoo on looduskaitse all ning seal saab ka pärast matka metsaonnis ööbida. See on kõikidele inimestele tasuta. Metsaonni lähedal asub supluskoht, mis muudab suvel rabas viibimise veelgi meeldejäävamaks. Rada, mis viib parklast metsaonnini, on läbitav ka ratastooliga inimestele ja vaegnägijatele on paigaldatud käsipuu. Matkarada jätkub järve ümber soisemal alal. Lisaks metsaonnile on seal ka lõkkeplats, mis on varustatud lõkkepuudega.
Tudusoo aladel elab mitmeid haruldasi ja looduskaitse aluseid liike, näiteks lendorav, must-toonekurg ja metsis.
Tudusoo looduskaitse ala on küllaltki pika ajalooga, ulatudes 1976. aastasse, mil sinna loodi pruunkarude reservaat.

Kaisa L, Marily

Puhka Eestis (22. märts 2023). Tudu rabajärv ja metsaonn.
https://www.puhkaeestis.ee/et/tudu-rabajarv-ja-metsaonn

Vikipeedia (22. märts 2023). Tudusoo looduskaitseala.
https://et.wikipedia.org/wiki/Tudusoo_looduskaitseala

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere tammik on Rakvere Vallimäe ühes otsas asuv tammik, mille kaitseks on moodustatud Rakvere tammiku maastikukaitseala (MKA). Rakvere tammikusse on paigaldatud mälestusmärk ,,Okaskroon'', mis on pühendatud nõukogude repressioonide ohvriks langenutele. Mälestusmärk avati 14. juunil 1991, mil täitus esimesest suurküüditamisest pool sajandit. Rakvere tammikus asub ka Saksa sõjaväekalmistu, mis pärineb 1944. aastast ning kuhu on maetud ligikaudu 1000 II maailmasõjas langenud sõdurit. See korrastati ja taaspühitseti 1997. aasta kevadel. Alates 1999. aastast on kalmistu riiklik ajaloomälestis nimega ,, II maailmasõjas hukkunute  matmispaik''. Tammiku geograafiline asend on 59° 20′ 15″ N, 26° 21′ 4″ E. Tervet ala piiravad idast Õie tänav, loodest Mädapea tee, põhjast Tõusu tänav ning idast Pikk ja kagust Tammiku tänavad.

Laura

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_tammik

https://et.wikipedia.org/wiki/Okaskroon_(m%C3%A4lestusm%C3%A4rk)

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_Saksa_s%C3%B5jav%C3%A4ekalmistu

# data[].attributes.location_name
Sagadi metsamuuseum, Sagadi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Sagadi metsamuuseum, Sagadi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Sagadi metsamuuseum, Sagadi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Sagadi metsamuuseum on muuseum, mis asub Haljala vallas Sagadi mõisa alal. Muuseumi hooneks on endine ait-tõllakuur, kus püsinäitusel pealkirjaga ,,Metsane teekond'' saab proovile panna oma teadmisi igas vanuses inimene. Kahel korrusel asuv näitus on jagatud temaatilisteks osadeks nagu puidukasutus, metsabioloogia, puuparlament, mets majanduse mootorina ning metsa roll kliimamuutuses. Esimesel korrusel saab videoruumis graafilise ülevaate Eesti metsade kohta kui ka vaadata metsailust inspireeritud elamusklippi. Samuti asub esimesel korrusel muuseumipood, kus on müügil suur valik puidust ja muudest loodussaadustest valmistatud tooteid. Fuajees saab igaüks, kes vähegi soovib, oma kätt proovida harvesteri simulaatoril. Näituse kuraatoriteks on Ain Kütt ja Katre Ratassepp.

Laura

https://www.sagadi.ee/muuseum/metsamuuseum

https://et.wikipedia.org/wiki/Sagadi_muuseum#cite_note-sagadi.ee-1

# data[].attributes.body
Äntu järved paiknevad Pandivere kõrgustiku lõunapoolsel jalamil. Äntu maastiku alas asuvasse järvestikku kuulub seitse väikejärve. Seitsmest tuntuim on suurim ja põhjapoolseim Äntu Sinijärv. Sinijärv on allikalise toitumusega, mis muudab ta eeldatavasti Eesti järvedest läbipaistvaimaks (Eesti Entsüklopeedia, 2023).

Sinijärv ja Vahejärv on eelkõige tuntud oma isikupärase sinakasrohelise värvi poolest, selle annab neile hele järvelubi veekogu põhjast koos ümbritseva rohetava loodusega (Puhka Eestis, 2023). Oma läbipaistvusega on Äntu järved populaarne sukeldumis koht. Rahvas on teadnud rääkida aaretest, mis Sinijärve põhja on upputatud, kuid senised sukeldumised pole pinnale toonud veel ühtegi aaret.

Maarit

Eesti Entsüklopeedia. (22. märts 2023). Äntu järved. http://entsyklopeedia.ee/artikkel/%C3%A4ntu_j%C3%A4rved1

Puhka Eestis. (22. märts 2023). Äntu järvede puhkeala.

https://www.puhkaeestis.ee/et/antu-jarvede-puhkeala

# data[].attributes.location_name
Altja paadikuurid, rand, looduse õpperada, Altja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Esmakordselt on Altja kaluriküla mainitud kirjalikes allikates 1465. aastal Rootsipeana, mis viitab sellele, et tõenäoliselt oli tegemist Haljala kihelkonna rootsi kaluri perede asukohaga (Eesti Ensüklopeedia, 2023).
Tegemist on klassikalise rannakülaga, kus elamud piki ühte külatänavat. Tänapäeval võib Altjas kohata Uustalu ja Toomarahva tüübis rannatalusid ja taastatud võrgukuure. Külas on olemas ka kiigeplats ja kõrts. Altja neemel asuvate võrgukuuride vahetus läheduses on vees Suurkivi. Teatakse rääkida, et kui kui sisemaa elanikele tõid legendi kohaselt kured lapsi, siis Altja kalurite lapsed olevat toodud Suurkivi tagant veest. Sellest on tulnud kivile ka nimi Titekivi (Puhka Eestis, 2023).

Maarit

Puhka Eestis. (22. märts 2023). Altja kaluriküla.
https://www.puhkaeestis.ee/et/altja-kalurikula

Eesti Entsüklopeedia. (22. märts 2023). Altja.
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/altja1

# data[].attributes.body
Võsu liivarand kuulub Puhka Eestis turismiinfo andmetel kümne parima Eesti ranna hulka. Rannas on olemas vetelpääste, riietuskabiinid, WC ja dušš. Võsu rannas leidub tegevust ka sportlikele inimestele. Rannas on olemas mitmed pallimängude võimalused, samuti saab treenida end välijõusaalis. Väiksemad lapsed saavad mänguväljakul mängida ning suuremad lapsed pump trackis rulluiskude ja BMX-ratastega sõita. Rand asub söögikohtade ja poe lähedal. Ranna juures on ka 150-kohaline tasuta parkla, kus saavad parkida nii autod kui ka mõned bussid. Võsu rannas saab harrastada ka purjelaua sõitu. Mootorpaatidega on võimalik sõita eemal ujumispiirkonnast Käsmu lahel.

Kaisa L

Haljala (21. märts 2023). Võsu supelrand.
https://www.haljala.ee/vosu-rand

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäest sai 2020. aastal vabaõhukeskus, kus on võimalik korraldada kontserte, etendusi, spordivõistluseid ning festivale ja vaba aega veeta. Rakvere Vallimäe vabaõhukeskuses on kaks lava (foorumlava ning pealava). Pealava juures on 4200 ning foorumlava juures 800 istekohta. Vallimäe pindala on 6,8 hektarit, kus lisaks ürituste korraldamiseks on mitmeid kohti pikniku pidamiseks või mõnusaks jalutuskäiguks. Rakvere Vallimäge saab külastada ööpäevaringselt ning sealt saab nautida vaadet tervele Rakvere linnale. Vallimägi on avatud kõigile külastajatele tasuta üritustevahelisel ajal.

Kaisa L

Rakvere (21. märts 2023). Vallimäe vabaõhukeskus.
https://rakvere.ee/vallimae-vabaohukeskus