# data[].attributes.body
Lavet af Emil B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Farvekodningen af ​​de forskellige viste jordskælv svarer til jordskælvets personsøgerniveau, og cirklens størrelse er eksponentielt bundet til jordskælvets størrelse.
De orange linjer på kortet angiver grænserne for de forskellige kontinentale plader, som opbygger jordens ydre lag, som støder op til disse pladegrænser, da de fleste jordskælv forekommer.
Kilde for plademrænser: Bird, P. (2003), An updated digital model of plate boundaries, Geochem. Geophys. Geosyst., 4, 1027, doi:10.1029/2001GC000252, 3.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordskælv, Paciran, Indonesien, 14 april 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Farvekodningen af ​​de forskellige viste jordskælv svarer til jordskælvets personsøgerniveau, og cirklens størrelse er eksponentielt bundet til jordskælvets størrelse.De orange linjer på kortet angiver grænserne for de forskellige kontinentale plader, som opbygger jordens ydre lag, som støder op til disse pladegrænser, da de fleste jordskælv forekommer. Kilde for plademrænser: Bird, P.

# data[].attributes.body
https://globalnyt.dk/kaempekatastrofe-i-tyrkiet-og-syrien-jordskaelvsdiplomatiet-saetter-ind/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Midt om natten rystede et kraftigt jordskælv jorden i det sydlige Tyrkiet og nordlige Syrien. Det er blevet målt til 7,7 på richterskalaen, og der har siden været et lige så kraftigt efterskælv. Ødelæggelserne er enorme, og i skrivende stund er tusindevis af mennesker døde som følge af katastrofen. Og dødstallet er nærmest steget time for time.

Den tyrkiske præsident, Receb Tayyib Erdogan, har erklæret en national sørgeperiode på syv dage, og nævnt, at det er den værste katastrofe siden Erzincan-jordskælvet i 1939. Dengang blev over 30.000 mennesker dræbt.

"Jeg håber, vi vil komme videre fra disse katastrofale dage i fællesskab og solidaritet som land og nation. I dag er dagen, hvor 85 millioner skal udgøre ét hjerte," sagde præsidenten ifølge det tyrkiske medie Hurryiet.

Ødelæggelserne har særligt ramt den tyrkiske provins Gaziantep og Aleppo i Syrien på den anden side af grænsen.
Sympati og støtte fra hele verden
Det er strømmet ind med sympatitilkendegivelser og tilbud om støtte fra lande verden over. Danmark bidrager i første omgang med 10 millioner kroner, lyder det fra udenrigsministeriet. Indien, Kina, Rusland, USA, Ungarn, Frankrig, krigsramte Ukraine og en lang række lande fra hele verden har også budt sig til med støtte i nødens stund.

Det gælder også flere lande som har været på kant med den tyrkiske regering på det seneste. Eksempelvis Sverige, hvor Tyrkiet har blokeret for landets ansøgning om medlemskab af NATO. Israel har ligeledes været ude og tilbyde hjælp til trods for, at de to lande har haft et meget anstrengt forhold, siden israelske sikkerhedsstyrker dræbte flere personer på et tyrkisk nødhjælpsskib på vej til Gaza. Forholdet mellem Israel og Tyrkiet er dog blevet noget forbedret på det sidste, og den israelske premierminister Benjamin Netanyahu skriver på Twitter, at arbejdet foregår i tæt dialog med de tyrkiske myndigheder.

Og så er der Grækenland. Det var et af de lande, der var meget tidligt ude med tilbud om hjælp.

"Jeg er meget nedslået over nyheden om de ødelæggende jordskælvskatastrofer i Tyrkiet og Syrien. Vores hjertelige kondolencer går til ofrenes familier, og vores tanker er med alle de berørte. Grækenland mobiliserer ressourcer og vil assistere omgående," skrev premierminister, Kyriakos Mitsotakis, på Twitter.

Premierministeren har også haft en sjælden telefonsamtale med sin tyrkiske kollega, som har kvitteret og takket for støtten.
Jordskælvsdiplomati
Det er ikke første gang, at grækerne rækker en hjælpende hånd til naboen, eller omvendt. Katastrofer har tidligere bragt varme ind i et ellers anstrengt forhold, der rækker århundreder tilbage i tiden. Det gjorde det i særlig grad i 1999, hvor begge lande blev hærget af jordskælv. Det førte til en opblødning af forholdet, der er blevet kendt som 'jordskælvsdiplomatiet'.

I august det år kostede et jordskælv 17.000 mennesker livet. Lige som nu var grækerne dengang tidligt ude med sympatitilkendegivelser og tilbud om nødhjælp. Samtidigt drog græske borgere mod blodbankerne for at donere blod til ofrene. Det samme var tilfældet med modsat fortegn lidt senere på året, da et jordskælv ramte Athen.

Det førte til et langt mere venskabeligt forhold mellem nabolandene i en periode. Og måske det kan ske igen. Historien viser imidlertid, at der ikke skal mange misforståelser til, for at fjendskabet igen blusser op. I 2020, da et jordskælv ramte den tyrkiske by Izmir, var der nemlig nogenlunde den samme udvikling med græske tilbud om støtte og venlige toner. Dengang forduftede røgen fra fredspiben dog hurtigt, og tonen er gradvist blevet hårdere mellem landene.

Særligt sidste år blev de hårde gloser fundet frem. Erdogan beskyldte Grækenland for at opruste militært på de græske øer i det Ægæiske Hav, der ligger tæt på Tyrkiets kyst, Det fik ham til på et G20-topmøde i november at advare om, at Tyrkiet "pludseligt en nat" kan invadere nabolandet.
Nødhjælp til Syrien uden om regeringen
Virkeligheden for den syriske præsident, Bashar al-Asad, ser dog noget anderledes ud. Der er nok næppe udsigt til, at katastrofen vil bedre det syriske regimes forhold til en stor del af verden.

Ifølge det statslige nyhedsbureau SANA har den syriske præsident Bashar al-Asad modtaget telefonopkald fra Omans sultan og den russiske præsident, Vladimir Putin. Derudover er der blandt andet kommet støtte fra Algeriet, Libanon, De Forenede Arabiske Emirater og Iran.

USA vil ligeledes sende nødhjælp til den syriske region, men det kommer til at foregå gennem støtte til civilsamfundet og uden om regeringen, som amerikanerne ikke anerkender, lyder det fra Washington ifølge Al Jazeera. EU har ligeledes sanktioner på plads mod regimet i Damaskus, så den humanitær støtte, som EU-kommissionen vil sende, går også uden om styret.

Efter mere end ti års borgerkrig var der allerede før jordskælvet et kæmpebehov for nødhjælp i Syrien, hvor 6,8 millioner mennesker er intern fordrevne og i alt 15,3 millioner lider nød ifølge FN. The New Humanitarian har den syriske krise med på listen over de kriser, som verden bør have et øget fokus på i det kommende år. Og tilstandene er ikke blevet bedre af den seneste katastrofe.

Læs også: Hvorfor disse 10 humanitære kriser kræver din opmærksomhed nu

# data[].attributes.attachment_link.title
Kæmpekatastrofe i Tyrkiet og Syrien: "Jordskælvsdiplomatiet" sætter ind | Globalnyt

# data[].attributes.attachment_link.description
Midt om natten rystede et kraftigt jordskælv jorden i det sydlige Tyrkiet og nordlige Syrien. Det er blevet målt til 7,7 på richterskalaen, og der har siden været et lige så kraftigt efterskælv. Ødelæggelserne er enorme, og i skrivende stund er tusindevis af mennesker døde som følge af katastrofen.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/seneste/oversvoemmelser-og-jordskred-koster-36-mennesker-livet-i-brasilien

# data[].attributes.attachment_link.title
Oversvømmelser og jordskred koster 36 mennesker livet i Brasilien | Nyheder | DR

# data[].attributes.headline
Europa ramt af en ekstrem hedbølge - Sommer 2022

# data[].attributes.subject
Europa ramt af en ekstrem hedbølge - Sommer 2022

# data[].attributes.body
Først hærgede varmen sydpå i blandt andet Spanien og Portugal, Portugal blev ramt af enorme skovbrande.

Siden bredte varmen sig længere nordpå. Vandstanden i Rhinen, Europas næststøreste flod, var så lav, at det blev svært at komme frem med godstransport på floden. Og Po-floden i Italien var næsten tørret fuldstændig ud.

# data[].attributes.body
Tryk på det her link og se de nuværende naturkatastrofer
>>https://www.berlingske.dk/emne/naturkatastrofer

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturkatastrofer | Nyheder og seneste nyt fra Berlingske - Berlingske.dk

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/udland/2023-02-20-19-personer-har-mistet-livet-i-brasilien-efter-ekstremt-regnfald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oversvømmelser og jordskred har kostet mindst 36 personer livet i Brasilien. Det sker efter skybrud i São Paulo-regionen, oplyser myndighederne søndag ifølge nyhedsbureauet Reuters.

Tv-billeder og indhold fra sociale medier optaget i byen São Sebastião viser ifølge nyhedsbureauet AFP, hvordan hele nabolag står under vand.

Murbrokker flyder i vandmasserne, motorveje er oversvømmede, og biler er ødelagt af væltede træer.

228 personer har mistet deres hjem, mens 388 er blevet evakueret. Myndighederne har ikke oplyst, hvor mange personer der er meldt savnede.

Tarcisio de Freitas, som er guvernør i São Paulo, har erklæret undtagelsestilstand i fem forskellige byer langs den brasilianske østkyst.

Aflyser karneval

São Sebastião, som ligger 200 kilometer nord for São Paulo, er et af de hårdest ramte områder. Her er der målt et regnfald på 60 centimeter på 24 timer, har myndighederne i byen oplyst.

Det har fået arrangørerne af et stort karneval i byen til at aflyse begivenheden.

- Vi har endnu ikke overblik over ødelæggelsernes omfang. Vi forsøger at redde ofrene, siger Felipe Augusto, som er borgmester i byen ifølge AFP.

Han kalder samtidig situationen i byen for "ekstremt kritisk".

- Vi arbejder lige nu ved 50 boliger, som er kollapset på grund af vand, og der ligger stadigvæk mennesker begravet, siger han til mediet GloboNews.

Præsident besøger ramte områder

Flere end 100 brandmænd er en del af redningsindsatsen, hvor også helikoptere indgår. Soldater er også en del af redningsindsatsen.

Mandag skal São Paulos guvernør, Tarcisio de Freitas, mødes med føderale embedsmænd for at koordinere indsatsen efter katastrofen, skriver Reuters.

Brasiliens præsident, Luiz Inacio Lula da Silva, skal desuden besøge de værst ramte områder mandag, oplyser hans kontor.

Ekstreme vejrfænomener som eksempelvis skybrud bliver ifølge forskere mere hyppige i fremtiden på grund af klimaforandringer, og her er Brasilien et af de mere udsatte lande.

# data[].attributes.attachment_link.title
19 personer har mistet livet i Brasilien efter ekstremt regnfald

# data[].attributes.attachment_link.description
Oversvømmelser og jordskred har kostet mindst 36 personer livet i Brasilien. Det sker efter skybrud i São Paulo-regionen, oplyser myndighederne søndag ifølge nyhedsbureauet Reuters. Tv-billeder og indhold fra sociale medier optaget i byen São Sebastião viser ifølge nyhedsbureauet AFP, hvordan hele nabolag står under vand.

# data[].attributes.body
Lavet af Gustav

# data[].attributes.body
250 brandmænd kæmper mod naturbrand

# data[].attributes.body
https://www.noedhjaelp.dk/katastrofer/naturkatastrofer

Tryk på linket og få mere at vide.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naturkatastrofer er blevet et hyppigt fænomen, der rammer over alt på kloden. Vulkanudbrud, jordskælv og oversvømmelser opstår hver dag, og indimellem er de så voldsomme, at de betegnes som katastrofer.

En naturkatastrofe skyldes en blanding af naturlige kræfter og klimaforandringer, som i værste fald har fatale konsekvenser for de mennesker, der bor i det ramte område. Derudover har naturkatastrofer store økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser, når blandt andet bygninger og infrastruktur bliver ødelagt.

Derfor er Folkekirkens Nødhjælp til stede, når naturkatastrofer rammer, hvor vi hjælper mennesker i sårbare og desperate situationer. Vi hjælper både med akut nødhjælp og med at genopbygge ødelagte bygninger.

Se også: Når katastrofer rammer, rykker vi ud med akut nødhjælp dér, hvor behovet er størst

2023: Ødelæggende jordskælv rammer Tyrkiet og Syrien

Den 6. februar blev Syrien og Tyrkiet ramt af det dødeligste jordskælv nogensinde i de to landes historier. Alene i løbet af de første syv dage mistede over 38.000 mennesker livet. Jordskælvet er en forfærdelig tragedie, som har påført store ødelægger. Hundredtusindvis af mennesker har mistet deres hjem, og op mod 23 millioner er påvirket af katastrofen.

Særligt i Syrien, hvor befolkningen stadig lider under den 12 år lange borgerkrig, er der brug for hjælp. I de jordskælvsramte områder var 90 procent af befolkningen allerede afhængige af nødhjælp, inden katastrofen ramte.

Sammen med vores partnere rykker vi ud med akut nødhjælp til ofrene i Syrien. Vi uddeler blandt andet madrasser, varme tæpper, fødevarer fra de lokale nødhjælpslagre, samtidig med at der fragtes nye forsyninger ind fra hovedstaden Damaskus.

2022: Endnu en oversvømmelse i Pakistan

I sommeren 2022 erklærede myndighederne i Pakistan national krisetilstand på grund af omfattende oversvømmelser. En tredjedel af landet lå under vand, og hele 33 millioner mennesker blev påvirket af krisen. Oversvømmelserne slog 1.739 mennesker ihjel, og yderligere 12.867 blev såret.

Knap 900.000 huse blev totalskadet, mere end 1 million husdyr døde, flere tusind kilometers vej blev ødelagt og 439 broer kollapsede. Oversvømmelserne skyldes en ekstrem mængde nedbør i landet. Alene i august regnede det mellem 700 og 500 procent mere end normalt i denne måned.

Folkekirkens Nødhjælp støttede ofrene for oversvømmelserne i Pakistan gennem vores norske søsterorganisation, Kirkens Nødhjælp. Den akutte nødhjælp bestod blandt andet af at sikre rent drikkevand, husly og lægehjælp.

2022: Cykloner rammer Malawi

Den 24. januar ramte årets første cyklon, Ana, som tvang over 200.000 mennesker til at flygte fra deres hjem. Knap halvanden måned efter den 7. marts ramte årets anden cyklon, Gombe. De to cykloner har påvirket næsten 1 million mennesker i Malawi, og var skyld i mere end 50 dødsfald.

Malawi er et af de lande i den sydafrikanske region, der er hårdest ramt af klimakriser. Cyklonerne Ana og Gombe forårsagede så voldsomme oversvømmelser, at høsten gik tabt og flere husdyr druknede. Mange ofre mistede både deres hjem og deres levebrød.

Folkekirkens Nødhjælp hjælper de mange fordrevne mennesker med kontanter, for at gøre tilværelsen en smule lettere i en ellers svær situation. Ud over at støtte ofrene med kontanter og nonfoodvarer stillede Folkekirkens Nødhjælp vand-, sanitets- og hygiejnefaciliteter til rådighed for de berørte husstande som led i et katastrofeberedskab.

2020-2022: Tørken hærger på Afrikas Horn

Afrikas Horn har de sidste år været hårdt plaget af en ekstrem tørke. I Kenya og Etiopien er de seneste mange regnsæsoner fejlet, hvilket har resulteret i, at vandkilder tørrer ud, husdyr tørster ihjel og jorden bliver tæt på udyrkelig. Tørken skyldes i særdeleshed klimaforandringer, og den betragtes som den værste tørkekrise i 40 år.

Flere end 36 millioner er påvirket af tørken, og mange millioner oplever akut mangel på mad og vand. Derudover er ni millioner husdyr allerede døde på grund af tørken - det er husdyr, som de mange hyrdesamfund er meget afhængige for at overleve.

Tørken på Afrikas Horn er en langvarig naturkatastrofe og kræver både akut nødhjælp og langsigtet udviklingshjælp. I de mest udsatte områder hjælper Folkekirkens Nødhjælp med kontant nødhjælp, som hjælper ofrene med at få råd til mad. I andre områder hjælper Folkekirkens Nødhjælp med omlægning af traditionelt landbrug til dyrkning klimaresistente fødevarer, uddannelse og andre innovative løsninger på tørkekrisen.

2019: Skovbrandene i Amazonas

I 2019 blussede Amazonjunglen op i flammer, da de værste skovbrande i årtiet åd sig igennem enorme arealer af den jungle, vi kalder jordens lunger. Hele 20 procent af klodens livsvigtige oxygen produceres i Amazonas.

Regnskoven, der strækker sig over 5.5 millioner kvadratkilometer, er hjemsted for planetens mest diverse økosystem med tusindvis af dyre- og plantearter, der ikke er at finde andre steder. Millioner af dyr blev dræbt i flammerne, som menes stamme fra ulovlig skovrydning midt i skovens tropiske tørsæson.

Tabet af de store skovområder og røgudledningen fra de tusindvis af brande, øgede CO2-niveauet i atmosfæren, og frygtes at bidrage negativt til den globale klimakrise. En krise hvis konsekvenser rammer de mest udsatte kloden over, når temperaturen og havene stiger, og er med til at forsage naturkatastrofer som oversvømmelser, dødelige hedebølger og det at voldsomme cykloner og orkaner tager til i deres ødelæggende styrke.

2019: Cyklonen Idai oversvømmer det sydøstlige Afrika

Den voldsomme cyklon Idai ramte det sydøstlige Afrika med fuld kraft, oversvømmede store landmasser, og dræbte mere end tusinde mennesker. Efter cyklonen blev situationen yderligere forværret af kraftige regnfald. Ødelæggelserne ramte hjem, skoler, hospitaler og infrastruktur i Mozambique, Zimbabwe og Malawi. Mere end en kvart million indbyggere var påvirkede og efter katastrofen følger kolera, fødevareusikkerhed på grund af døde husdyr og ødelagte afgrøder og mangel på rent vand.

Folkekirkens Nødhjælp besvarede katastrofen med hjælp til forsyning af rent drikkevand og mad, genhusning af de mange hjemløse, psykologisk krisehjælp, genopbyggelse af de ødelagte byer og meget mere.

2015: To ødelæggende jordskælv

I april 2015 rammer et kraftigt jordskælv Nepal, og efterlod landet i ruiner. Næsten 9.000 nepalesere mistede livet, 22.000 blev sårede, og fire millioner blev hjemløse, da katastrofen ødelagde deres hjem. To måneder senere rammes Nepal af endnu et jordskælv, der gjorde yderligere skade på det kriseramte land.

Folkekirkens Nødhjælp satte ind med akut hjælp til de mange tilskadekomne. I tiden efter katastrofen hjalp Folkekirkens Nødhjælp blandt meget andet mange tusinde mennesker med krise- og psykologhjælp, adgang til rent drikkevand, genopbygning af huse og genopretning af de husdyrhold, der gik til i jordskælvene.

Se også: Giv en katastrofepakke og hjælp med tæpper, mad og en varm seng.

2013: En supertyfon rammer Filippinerne

Da supertyfonen Haiyan rammer Asien med Filippinernes mange øer i front, gør den det med en kraft, der kun er set én gang før, siden de voldsomme naturfænomener begyndtes at registreres. Enorme landmasser blev raseret af vindstød på op til 275 kilometer i timen sammen med meterhøje bølger. Op mod 6.300 mennesker mistede livet til tyfonen. Mange af de omkomne er aldrig fundet. Katastrofen efterlod knap to millioner mennesker hjemløse, og seks millioner mistede deres arbejde og eneste kilde til indkomst.

Folkekirkens Nødhjælp satte ind med at uddele madrationer til flere end 120.000 nødstedte og byggematerialer til 30.000 familier, så de kunne genopbygge deres huse. 25.000 filippinere modtog kontanter af Folkekirkens Nødhjælp, så de selv fik mulighed for købe de ting, de havde mest brug for.

2011: Atomkatastrofen i Fukushima

I 2011 blev Japan ramt af et af de mest kraftfulde jordskælv, der er registeret i verdenshistorien. Jordskælvet skete 70 kilometer ud fra regionen Tohuko på landets østkyst. Tsunamibølger på over 40 meter skyllede ind over kysten og oversvømmede et areal på omkring 560 km2. Over 15.000 mennesker omkom og hundredetusindevis af indbyggere blev evakueret og mistede deres hjem til vandmasserne og den efterfølgende atomkatastrofe.

Jordskælvet rystede grunden under atomkraftværket Fukushima Daiichi, og da oversvømmelsen derefter ramte, begyndte en nedsmeltning af kraftværkets reaktorer. Nedsmeltningen beskadigede et areal på 1200 km2. Et område på størrelse med Lolland. Flere tusinde japanere har stadig ikke adgang til deres hjem i den stadig lukkede zone, der omgiver atomkraftværket.

Folkekirkens Nødhjælp samlede penge ind til katastrofen, som blev uddelt gennem Folkekirkens Nødhjælps søsterorganisation ACT Alliance, der var lokalt tilstede i Japan.

2011: En ødelæggende tørke

Den værste tørke i flere årtier ramte Østafrika i 2011, og førte til en akut fødevarekrise i landene Somalia, Kenya, Djibouti og Etiopien. Op mod 13 millioner mennesker fik ødelagt deres høst, og var efterladt til hungersnød. Flere millioner blev drevet på flugt fra Somalia, hvor 258.000 mistede livet til tørken. Flere af klimaflygtningene døde senere i de overbefolkede lejre i Kenya og Etiopien, hvor de blev mødt af uhygiejniske forhold og fejlernæring.

Folkekirkens Nødhjælp satte ind med akut undsætning i lejrene. 104.500 modtog hjælp til tag over hovedet, tæpper, tøj og hygiejneartikler samtidig med psykologisk krisehjælp. Samtidig hjalp vi flere end 450.000 nødstedte i Kenya og Etiopien med mad, vand og bistand til genoprettelse af deres landbrug og husdyr, der var gået til i tørken.

Se også: Se, hvordan du kan støtte Folkekirkens Nødhjælps arbejde

2010: Dødbringende jordskælv på Haiti

Op mod 250.000 mennesker mistede livet, da et katastrofalt jordskælv ramte Haiti i 2010. Hospitaler styrtede sammen, infrastrukturen ufremkommelig og havneanlæggene blev smadret, så hjælp udefra ikke kunne lægge til kaj. Tre millioner indbyggere blev ramt af ulykken, og det er vurderet, at en million haitianere mistede deres hjem til jordskælvet. Også øens sanitetssystem blev ødelagt, hvilket førte til udbrud af kolera og tyfus og til mangel på rent drikkevand.

Folkekirkens Nødhjælp indsamlede 31,5 millioner til katastrofen og gennem vores søsterorganisationer i det globale nødhjælpsnetværk ACT Alliance, uddelte vi hurtigere end nogensinde nødhjælp til omkring 450.000 mennesker. Både akut hjælp og bidrag til den langsigtede genopbygning af øen.

2010: Oversvømmelser i Pakistan

Voldsomme oversvømmelser rammer i 2010 Pakistan og dækker 20 procent af landet med vand - et område på størrelse med England. 2.000 mennesker mister livet. Flere end 20 millioner - det der svarer til en femtedel af landets befolkning på 170 millioner mennesker - er påvirket af ugelange oversvømmelser, og omkring 722.000 huse bliver ødelagte.

Folkekirkens Nødhjælp satte straks ind og delte mad, køkkengrej, telte og plasticpresenninger ud til flere end 137.300 mennesker umiddelbart efter katastrofen. Vi hjalp børn og mødre ramt af sygdom og infektioner via vores 12 mobilklinikker med teams af læger og sundhedsplejersker. Her tog vi hånd om flere end 100.000 tilskadekomne og behandlede blandt andet for diarré og malaria. Over en periode på fem år støttede Folkekirkens Nødhjælp nødhjælps- og genopbygningsarbejdet med 25.772.000 millioner kroner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Op mod 250.000 mennesker mistede livet, da et katastrofalt jordskælv ramte Haiti i 2010. Og katastrofen står langt fra alene.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/seneste/oversvoemmelser-og-jordskred-koster-36-mennesker-livet-i-brasilien

En kæmpe oversvømmelse i brasilien har kostet 36 mennesker livet