# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/titelliste/truede-dyr/udfordringer-og-trusler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad betyder klimaforandringer for de truede dyr?

Hvordan bidrager skovrydning til, at dyrearter uddør?

Hvilken konsekvenser vil klimaforandringer få for dyrelivet i Danmark?

På Danmarks Naturfrednings hjemmeside (se kilder) kan man læse om, hvad de kommende års klimaforandringer vil betyde for det danske dyreliv. Sammenfattende vil konsekvenserne af klimaforandringerne ifølge hjemmesiden være, at:

arter vil bevæge sig nordpå - primært de almindelige vidt udbredte og mest mobile arter.

pattedyrenes udbredelsesgrænse vil rykke 100 km nordøst for hver grad, temperaturen stiger.

antallet af fuglearter kan forventes at være konstant i Danmark, men der vil ske en udskiftning med 20 %, hvilket vil sige at 20 % af de nuværende arter vil forsvinde, mens andre 20% nye arter vil komme til.

antallet af pattedyrsarter i det nordligste Skandinavien vil næsten fordobles, og Danmark - især Jylland, der er landfast med kontinentet - vil få flere arter.

Hvordan truer bifangst visse dyrearter?

Hvordan er ulovlig handel med dyr en trussel mod en række arter?

Udbruddet af Coronavirus COVID-19 har været kædet sammen med et marked med vilde dyr i den kinesiske millionby Wuhan. Derfor har Coronapandemien også blæst liv i debatten om konsekvenserne af illegal handel med truede dyrearter. Som konsekvens af Coronakrisen har Kina forbudt al handel med vilde dyr, kan man læse i artiklen "Nye tal viser færre drab på næsehorn i Sydafrika" på globalnyt.dk (se kilder).

Hvordan har omfanget af ulovlig handel med truede dyr udviklet sig de seneste år?

Hvilke arter er særligt udsatte for krybskytteri?

I artiklen "Nye tal viser færre drab på næsehorn i Sydafrika" kan man læse, at man for femte år i træk kan fejre en nedgang i antallet af drab på næsehorn, efter at der fra 2008 til 2015 var registreret en voldsom stigning i antallet af næsehornsdrab.

Mens der i 2018 blev registreret 769 drab på næsehorn registrerede myndighederne i 2019, at 594 næsehorn var blevet dræbt af krybskytter.

# data[].attributes.attachment_link.description
På Danmarks Naturfrednings hjemmeside (se kilder) kan man læse om, hvad de kommende års klimaforandringer vil betyde for det danske dyreliv. Sammenfattende vil konsekvenserne af klimaforandringerne ifølge hjemmesiden være, at: arter vil bevæge sig nordpå - primært de almindelige vidt udbredte og mest mobile arter.

# data[].attributes.body
til venstre laver vi en model der viser jorden ser ud lige nu.
Til højre laver vi en model, der viser hvordan jorden kommer til at se ud om fx 50 eller 100 år.
så kan vi også vise hvilke dyr der kommer til at uddø, om 50-100 år. og forklare hvorfor

jeg tænker vi kunne bruge at bord til at lave modellen

# data[].attributes.body
https://kefm.dk/energi-og-raastoffer/energiforsyning/vedvarende-energi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er regeringens ambition, at Danmark i 2050 er uafhængig af fossile brændsler. Det vil sige, at Danmark i 2050 skal kunne producere nok vedvarende energi til at kunne dække det samlede danske energiforbrug.

Bioenergi

Bioenergi er den energi, der er lagret i organisk stof eller biomasse. Biomassen kan brændes direkte eller forarbejdes til forskellige former for brændsler f.eks. træpiller, biogas eller bioethanol. Nogle biomasser er vegetabilske f.eks. halm, træ og alger. Andre biomasser er animalske f.eks. husdyrgødning og fedt fra dyr.

Bioenergi udgør mere end 2/3 af Danmarks samlede forbrug af vedvarende energi og er et område i vækst, da mange kraftværker omstiller fra fossil energi til træpiller, flis eller halm. Biogasproduktionen er i kraftig vækst og forventes at blive tredoblet fra 2012 til 2020.

Biomasse kan lagres, hvilket ikke er en kommerciel mulighed endnu for vind- og solenergi. Derfor kan bioenergi få en vigtig rolle i forhold til at sikre forsyningssikkerheden i et fremtidigt energisystem med en meget høj andel vedvarende energi.

Du kan læse mere på Energistyrelsens side for bioenergi.

Vindenergi

I 2016 stod vindenergi for 37,6 % af den samlede danske forsyning med elektricitet. Samtidig er opstillingen af nye vindmøller på land en af de billigste måder at udvide elproduktionen på. Vindenergi er således en af de mest udbredte former for vedvarende energi i Danmark, og det er den vedvarende energiform, der er kommet længst i forhold til at være konkurrencedygtig i forhold til andre energiformer. Vindmøller kan opstilles både på land og på havet.

Du kan læse mere om vindenergi på Energistyrelsens side her.

Solenergi

I Danmark bruges solenergi på to måder:

1) Solceller bliver brugt til at producere el. De danske solcelleanlæg producerede i 2015 el svarende til 1,8 pct. af det samlede danske elforbrug.

2) Solfangere bliver brugt til at opvarme bygninger med og til at producere fjernvarme med ved at lade solens stråler opvarme vandet. Solfangere kombineres ofte med en varmepumpe.

Du kan læse mere på Energistyrelsens side for solenergi her.

Geotermi

Geotermisk energi findes i undergrunden i form af varmt saltholdigt vand. Temperaturen i undergrundens jordlag stiger med dybden, da varme strømmer fra jordens indre mod jordens overflade. Temperaturen i 1-3 kilometers dybde er på ca. 40-80 °C.

Varmen i vandet kan udnyttes til energi til varmeforsyning i fjernvarmesystemet. I Danmark henter vi geotermisk energi fra anlæg ved Thisted, på Amager ved København og i Sønderborg. Geotermisk energi udnyttes i begrænset grad i Danmark.
Du kan læse mere på GEUS' side om geotermi her.
Du kan læse mere på Energistyrelsens side for geotermi her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er regeringens ambition, at Danmark i 2050 er uafhængig af fossile brændsler. Det vil sige, at Danmark i 2050 skal kunne producere nok vedvarende energi til at kunne dække det samlede danske energiforbrug. Bioenergi er den energi, der er lagret i organisk stof eller biomasse.

# data[].attributes.body
https://www.fremtidensenergi.dk/vedvarende-energi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vedvarende energi er en fællesbetegnelse for naturlige energiformer, der løbende fornyes. I modsætning til fossile brændsler slipper vindenergi, solenergi, bølgeenergi, vandkraft, jordvarme og biobrændsel ikke op.

Langt de fleste vedvarende energiformer stammer fra solen. For eksempel dannes vind og bølger, når solens stråler opvarmer jord og luft. Undtagelsen er geotermisk energi (varme fra undergrunden) og tidevandsenergi, der skyldes månens påvirkning af jorden.
Historisk energikilde
Vi har gennem historien altid brugt vedvarende energi. Madlavning og opvarmning er foregået med bål skabt ved afbrænding af træ eller anden biomasse, og møller blev drevet med vandkraft eller vind. Efter den industrielle revolution blev de fleste vedvarende energikilder efterhånden udfaset. Det var nemmere og mere effektivt at anvende fossile brændsler. Undtagelser er vandkraft, der i en del lande - f.eks. Norge - stadig står for en stor del af elproduktionen samt geotermisk energi, der er meget udbredt blandt andet i Island.
Fremtidens energikilder?
I de seneste årtier er vi verden over i højere grad igen at bruge vedvarende energikilder, især til produktion af elektricitet. Det drejer sig f.eks. om vindmøller, solceller og biomasse som flis og halm, der brændes af i kraftværker for at producere elektricitet. De vedvarende energikilder dækker endnu kun omkring 20 % af verdens samlede energiforbrug. Hovedparten af den vedvarende energi kommer fra biomasse og vandkraft, mens vind og sol kun dækker nogle få procent af det totale energiforbrug. Solenergi og vindenergi er imidlertid de energiformer, der vokser mest på verdensplan. Den globale kapacitet for solceller steg i perioden 2010-15 fra 40 til 227 Gigawatt (GW), og i samme periode blev den globale kapacitet for vindkraft mere end fordoblet fra 198 GW til 433 GW.
Vedvarende energikilder dækker i dag næsten en femtedel af verdens energiforbrug og næsten en fjerdedel af den globale produktion af elektricitet. Kilde: REN21(omtegnes og oversættes?) Udfordringer for vedvarende energi

For flere af de vedvarende energikilder gælder det problematiske forhold, at mængden af energi varierer uforudsigeligt. Det blæser ikke altid lige meget, solen skinner ikke altid fra en skyfri himmel og mængden af vandkraft afhænger af nedbøren. Man er derfor nødt til at kunne lagre den vedvarende energi eller supplere med andre energikilder.

En anden udfordring er prisen. Kul, olie og gas har længe været forholdsvis billige energikilder, og vedvarende energikilder som vind og sol har haft svært ved at konkurrere med de fossile brændsler. Det billede er dog ved at ændre sig. Solceller, vindmøller og andre vedvarende energikilder bliver mere effektive og falder markant i pris, mens det bliver stadig vanskeligere og mere kostbart at udvinde olie og gas i takt med, at de nemmest tilgængelige reserver slipper op. Der bliver dog også fortsat opfundet nye metoder til at udvinde fossile brændsler.

Prisen på energi fra solceller, vindmøller og andre former for vedvarende energi ventes fortsat at falde. Ifølge EIA er det sandsynligt at prisen på solenergi vil falde med yderligere 40-70 procent frem til 2040, mens prisen på vindkraft fra møller på land ventes at falde med 10-25 procent.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vedvarende energi er en fællesbetegnelse for naturlige energiformer, der løbende fornyes. I modsætning til fossile brændsler slipper vindenergi, solenergi, bølgeenergi, vandkraft, jordvarme og biobrændsel ikke op. Langt de fleste vedvarende energiformer stammer fra solen. For eksempel dannes vind og bølger, når solens stråler opvarmer jord og luft.

# data[].attributes.body
https://klimaleksikon.dk/klimaforandringer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opvarmningen af havene og atmosfæren nær jordens overflade.

Temperaturoptegnelser baserede på direkte målinger viser, at den gennemsnitlige globale temperatur er steget 0,74 grader Celsius gennem de sidste hundrede år. Det meste af denne stigning er sket siden 1970erne. Optegnelsen viser også, at 11 af de 12 varmeste år har været inden for de sidste 12 år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opvarmningen af havene og atmosfæren nær jordens overflade. Temperaturoptegnelser baserede på direkte målinger viser, at den gennemsnitlige globale temperatur er steget 0,74 grader Celsius gennem de sidste hundrede år. Det meste af denne stigning er sket siden 1970erne. Optegnelsen viser også, at 11 af de 12 varmeste år har været inden for de sidste 12 år.

# data[].attributes.body
Problemformulering

Overemne: Grænser

Delemne: Jordens grænser

Indledning: Vi har i skolen set filmen Before the Flood som handler om klimaforandringer og hvor meget vi belaster vores klode. Derfor blev vi inspireret til at finde ud af, hvor jordens grænse går og hvor meget vi mennesker egentlig kan belaste den før den ikke længere er beboelig for milliarder af mennesker. Vi vil derfor også gerne finde ud af, om vi kan ændre ved den grænse.

Problemformulering: Hvilken betydning har menneskets udvikling på jorden og hvad sker der når vi en dag har brugt så mange ressourcer, at jorden ikke længere er beboelig.

Underspørgsmål:

Fakta: Hvad er forurening og klimaforandringer og er der noget vi kan gøre for at forhindre det?

Analyserende: Er det først i nyere tid at mennesket er begyndt og forurene og ødelægge jorden, hvis ja hvorfor?

Handling: Hvilke muligheder har menneskeheden for at ændre jordens grænse, så jorden kan forblive beboelig?

Vurderende: Har jorden en grænse for hvornår den ikke længere er beboelig for milliarder af mennesker, og kan vi ved at stoppe vores forurening og mindske klimaforandringerne ændre den grænse?

# data[].attributes.body
https://www.diis.dk/emne/klimaforandringer-miljoe

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debatten om klimaforandringer bliver ofte fremstillet som en kamp mellem overbeviste og benægtere, men den virkelige udfordring er at få de overbeviste til at gøre noget. Det kræver både gode løsninger og en forståelse af de sociale, økonomiske og politiske processer, som former og begrænser løsningerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Debatten om klimaforandringer bliver ofte fremstillet som en kamp mellem overbeviste og benægtere, men den virkelige udfordring er at få de overbeviste til at gøre noget. Det kræver både gode løsninger og en forståelse af de sociale, økonomiske og politiske processer, som former og begrænser løsningerne.

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/miljo-naturvidenskab/jordens-tilstand-er-skubbet-ud-over-graensen 9 grænser for hvor meget vi kan misbruge jorden.

# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/titelliste/klimaforandringer Artikel om hvad klimaforandringer er og hvad det gør ved kloden.