# data[].attributes.body
Свято щорічно відзначають у третій четвер травня в Україні. У 2024 році День вишиванки буде 18 травня.

Зараз, в умовах воєнного часу, в День вишиванки в Україні не проводяться марші та дефіле вишиванок, ярмарки, концерти чи інші масові заходи. Але долучитися до свята може будь-хто - потрібно просто надягти вишиванку або будь-який інший одяг з українською вишивкою.

# data[].attributes.headline
Вишиванка - повсякденний одягом українців?

# data[].attributes.subject
Вишиванка - повсякденний одягом українців?

# data[].attributes.body
У час, коли не було сучасних пральних засобів, пральних машин, а на створення однієї сорочки витрачалися місяці, дуже не практично було щодня красуватися у вишитій сорочці. Цікавим фактом є те, що сорочки для буднів так і називалися “буденками”. Вони зовсім нічим не прикрашалися.

# data[].attributes.headline
Нитки для вишиванок у техніці “білим по білому” готувались три роки

# data[].attributes.subject
Нитки для вишиванок у техніці “білим по білому” готувались три роки

# data[].attributes.body
Неймовірно цікавим є факт, що підготовку до вишивки рукодільниці Полтавщини, звідки походить унікальна техніка “білим по білому”, розпочинали за 3 роки до початку створення візерунку. І виткати полотно було найпростішим завданням. Головним, цікавим і найдовготривалішим процесом ставало вибілювання ниток. Хімічних відбілювачів на кшталт сучасного хлору чи “Ванішу” не існувало. А хотілося ж отримати сліпучу білизну морозного візерунка. Тоді полтавські вишивальниці придумали цікаву річ: розстилати нитки на березі річок у найбільшу спеку. Так 4 стихії (вода-сонце-повітря-земля) заряджали нитки. Та й з практичної точки зору річка добре відбивала сонячні промені й пряжа природно вигорала до білосніжного відтінку.

# data[].attributes.headline
Вишиванка зображена на двадцятигривневій купюрі

# data[].attributes.subject
Вишиванка зображена на двадцятигривневій купюрі

# data[].attributes.body
А точніше Іван Франко у вишитій сорочці. ЦІкаво: письменник першим серед інтелігенції пропагував вишитий одяг у поєднанні з класичними піджаками, камізельками, тренчами.

# data[].attributes.headline
Вишиванки мали розподіл за кольором

# data[].attributes.subject
Вишиванки мали розподіл за кольором

# data[].attributes.body
Чорні вишиванки одягалися виключно чоловіками. Цікаво: сині вишиті сорочки були у гардеробі маленьких дівчаток до 12 років.

# data[].attributes.headline
День Вишиванки відзначають у 60 країнах. 

# data[].attributes.subject
День Вишиванки відзначають у 60 країнах. 

# data[].attributes.body
Цікаво, але виявляється флешмоби у вишиванках та марші популярні не лише в Україні, але і в 60 країнах, де присутня українська діаспора.

# data[].attributes.headline
Цікавий факт

# data[].attributes.subject
Цікавий факт

# data[].attributes.body
Дівчата навчались вишивати з 5 років. Цікавий факт, що юна рукодільниця уже у 5 років уміла тримати голку з ниткою, оздоблювати одяг найпростішими швами.

# data[].attributes.headline
Що означає День вишиванки в Україні

# data[].attributes.subject
Що означає День вишиванки в Україні

# data[].attributes.body
Українська вишиванка - не просто святковий одяг. Споконвіку сорочка, вишита дружиною або мамою, вважалася потужним оберегом від нещасть: кожен стібок зберігав у собі любов і тепло душі. У кожному регіоні України є свої традиції вишивання і символізм орнаментів, але незмінно лише одне: вишиванка - це частина генетичного коду українця.

Зараз День вишиванки має особливий сенс - українці змушені відстоювати свою національну автентичність і боротися за неї, віддаючи свої життя.

# data[].attributes.headline
День вишиванки в Україні - історія свята

# data[].attributes.subject
День вишиванки в Україні - історія свята

# data[].attributes.body
Всесвітній день вишиванки - молоде свято. Відзначати його почали лише в 2006 році, але за цей час воно стало дуже популярним, до того ж не тільки у нас, в Україні, а й за кордоном.