# data[].attributes.headline
Assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran d'Àustria

# data[].attributes.subject
Assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran d'Àustria

# data[].attributes.body
L'assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran, hereu del tron ​​d'Àustria-Hongria, i la seva esposa a Sarajevo el 28 de juny de 1914, va ser l'esdeveniment desencadenant de la guerra. L'assassinat va ser realitzat per Gavrilo Princip, un nacionalista serbi.

# data[].attributes.body
Després de l'assassinat de l'arxiduc, les aliances entre les potències europees es van posar en marxa. Àustria-Hongria va declarar la guerra a Sèrbia el 28 de juliol de 1914. Això va conduir a una sèrie de declaracions de guerra entre les potències europees, creant dos bàndols principals: els Aliats i les Potències Centrals.

# data[].attributes.body
El període d'entreguerres, entre el 1918 i el 1939, va ser un temps de transició entre la Primera i la Segona Guerra Mundial. Marcat per la reconstrucció després de la Gran Guerra i la crisi econòmica del 1929, va veure sorgir tensions polítiques i socials, l'auge de moviments extremistes com el comunisme i el feixisme, i desenvolupaments culturals i tecnològics significatius. Aquest període va establir les bases per a la Segona Guerra Mundial alhora que reflectia una era d'incertesa i canvi global.

# data[].attributes.body
Una de les primeres batalles importants de la guerra, va tenir lloc entre el 5 i el 12 de setembre de 1914. Les forces alemanyes van ser detingudes i repel·lides pels Aliats, impedint un avanç alemany cap a París.

# data[].attributes.body
Una de les batalles més llargues i mortals de la guerra, que va tenir lloc entre el 21 de febrer i el 18 de desembre de 1916. Va implicar atacs continuats dels alemanys contra les posicions franceses al voltant de Verdun, amb un alt cost en vides humanes

# data[].attributes.body
Els esdeveniments de la Primera Guerra Mundial van contribuir a la desestabilització de Rússia i a l'abdicació del tsar Nicolau II el 1917. Aquest esdeveniment va donar pas a la Revolució Russa i, eventualment, a l'establiment del govern comunista liderat per Lenin.

# data[].attributes.body
La guerra va acabar oficialment el 11 de novembre de 1918 amb l'armistici de Compiègne. Els acords de pau van ser negociats durant la Conferència de Pau de París, amb el Tractat de Versalles com el més destacat, imposant severes condicions a Alemanya i establint les bases per al desenvolupament de la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Després de la Primera Guerra Mundial el 1918, es va establir el Tractat de Versalles el 1919, la Societat de Nacions es va fundar el 1920 i la Gran Depressió va colpejar el 1929. El 1933, Adolf Hitler va ascendir al poder a Alemanya, establint el règim nazi, i el 1935 es va promulgar la Llei de Ciutadania del Reich, privant els jueus dels seus drets. Aquests anys posteriors van estar marcats per la recerca d'estabilitat, però també van veure el sorgiment de tensions que van portar eventualment a la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Abans de l'inici de la Segona Guerra Mundial el 1939, una sèrie d'esdeveniments van contribuir al conflicte. L'ascens de líders autoritaris com Hitler, Mussolini i Franco va marcar la dècada del 1930. La política d'apaivagament va permetre a Alemanya annexar Àustria i reclamar els Sudets. El Pacte Molotov-Ribbentrop entre Alemanya i l'URSS va assegurar una no-agressió temporal. Finalment, la invasió de Polònia per part d'Alemanya va desencadenar oficialment la guerra. Aquests esdeveniments van demostrar el fracàs dels esforços diplomàtics i van establir les bases per al conflicte global.

# data[].attributes.body
L'assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran d'Àustria-Hongria a Sarajevo el 28 de juny de 1914 va desencadenar una sèrie de reaccions en cadena que van culminar en l'inici de la Primera Guerra Mundial. Àustria-Hongria va declarar la guerra a Sèrbia el 28 de juliol de 1914, provocant una escalada de tensions. Alemanya, amb el seu suport incondicional a Àustria-Hongria, va declarar la guerra a Rússia i França els dies següents. L'alemanya invasió de Bèlgica va provocar que el Regne Unit s'unís a la guerra contra Alemanya. Així, el conflicte es va estendre ràpidament, involucrant les principals potències europees en una guerra que duraria fins al 11 de novembre de 1918.

# data[].attributes.body
La Primera Guerra Mundial va acabar amb l'armistici de Compiègne el 11 de novembre de 1918, posant fi als combats al front occidental. Aquest acord va ser seguit pel Tractat de Versalles el 28 de juny de 1919, imposant condicions severes a Alemanya. Aquest conflicte va deixar un llegat de devastació, milions de morts i tensions que van contribuir a la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
(1917) de Marcel Duchamp (Dadaisme): Una obra emblemàtica del dadaisme, que consisteix en un urinari de porcellana signat per Duchamp. Aquesta obra desafia les convencions sobre el que es considera art, provocant una reflexió sobre el valor i la funció de l'art en la societat.

# data[].attributes.headline
Composició en vermell, blau i groc (1930) 

# data[].attributes.subject
Composició en vermell, blau i groc (1930) 

# data[].attributes.body
Una obra representativa del neoplasticisme, un moviment artístic que busca la purificació de l'art a través de formes geomètriques simples i l'ús de colors primaris. En aquesta pintura, Mondrian utilitza línies rectes i blocs de color per crear una composició equilibrada i harmònica.

# data[].attributes.body
Obra d'art de Salvador Dalí (Surrealisme): Una obra surrealista que mostra una combinació sorprenent d'elements aparentment incongruents, com un núvol i una silla. Aquesta pintura captura l'esperit del surrealisme, que cerca explorar el subconscient i l'inconscient mitjançant imatges fantàstiques i oníriques.

# data[].attributes.body
Aquesta obra monumental de Picasso és una resposta directa al bombardeig de Guernica durant la Guerra Civil Espanyola. És una poderosa declaració contra la guerra i la violència, i és considerada una de les obres més importants del segle XX

# data[].attributes.body
Una de les obres més famoses de Dalí, aquest quadre surrealista presenta rellotges tous i deformat, suggerint la relativitat del temps i l'espai. És un exemple destacat del moviment surrealista.

# data[].attributes.body
El 6 d'abril de 1917, els Estats Units van entrar oficialment en la guerra com a part dels Aliats, després de diversos incidents, com l'enfonsament del vaixell de passatgers Lusitània per part dels submarins alemanys.

# data[].attributes.headline
Teoria de la relativitat d'Einstein (1905 i 1915)

# data[].attributes.subject
Teoria de la relativitat d'Einstein (1905 i 1915)

# data[].attributes.body
Albert Einstein va formular la seva teoria de la relativitat especial el 1905, que transformava la nostra comprensió de l'espai i el temps. Més tard, el 1915, va desenvolupar la teoria de la relativitat general, que descriu la gravetat com una curvature de l'espai-temps.

# data[].attributes.body
Alexander Fleming va descobrir la penicil·lina, el primer antibiòtic modern, a partir del fong Penicillium notatum. Aquest descobriment va revolucionar el tractament de les infeccions bacterianes i va salvar milions de vides.

# data[].attributes.attachment_caption
Descobridors: Frederick Banting i Charles Best (1921)

# data[].attributes.body
La insulina, una hormona crucial per al tractament de la diabetis, va ser aïllada per primera vegada per Banting i Best. Aquest descobriment va revolucionar el tractament de la diabetis i va salvar innombrables vides.

# data[].attributes.headline
Primers antibiòtics sintètics: Prontosil 

# data[].attributes.subject
Primers antibiòtics sintètics: Prontosil 

# data[].attributes.body
Prontosil va ser el primer antibiòtic sintètic, descobert per Gerhard Domagk. Aquesta substància va ser utilitzada per tractar infeccions bacterianes abans del desenvolupament generalitzat de la penicil·lina.

# data[].attributes.attachment_caption
Descobridors: Eric Fawcett i Reginald Gibson.

# data[].attributes.body
Els químics britànics Fawcett i Gibson van descobrir el polietilè, el plàstic més comú utilitzat actualment. Aquest material es va convertir en una part integral de moltes indústries, revolucionant la fabricació de productes.