# data[].attributes.headline
Yle - Julkisen palvelun mediajättiläinen

# data[].attributes.subject
Yle - Julkisen palvelun mediajättiläinen

# data[].attributes.headline
Yleisradio perustettiin Suomessa vuonna 1926, kun maassa oli tarve saada yhteinen radiopalvelu koko väestölle.

# data[].attributes.subject
Yleisradio perustettiin Suomessa vuonna 1926, kun maassa oli tarve saada yhteinen radiopalvelu koko väestölle.

# data[].attributes.headline
Ylen nykyinen valtarakenne koostuu hallintoneuvostosta ja hallituksesta, jotka vastaavat strategisesta päätöksenteosta ja toiminnan valvonnasta. Hallintoneuvoston jäsenet edustavat eri poliittisia ja yhteiskunnallisia ryhmiä, kun taas hallituksen valitsee eduskunta

# data[].attributes.subject
Ylen nykyinen valtarakenne koostuu hallintoneuvostosta ja hallituksesta, jotka vastaavat strategisesta päätöksenteosta ja toiminnan valvonnasta. Hallintoneuvoston jäsenet edustavat eri poliittisia ja yhteiskunnallisia ryhmiä, kun taas hallituksen valitsee eduskunta

# data[].attributes.headline
Alun perin Yleisradiolla oli monopoliasema radiotoiminnassa, ja sen tavoitteena oli tarjota koulutusta, viihdettä ja tiedotusta kaikille kansalaisille riippumatta heidän taloudellisesta tilanteestaan tai asuinpaikastaan.

# data[].attributes.subject
Alun perin Yleisradiolla oli monopoliasema radiotoiminnassa, ja sen tavoitteena oli tarjota koulutusta, viihdettä ja tiedotusta kaikille kansalaisille riippumatta heidän taloudellisesta tilanteestaan tai asuinpaikastaan.

# data[].attributes.headline
Yleisradio haluttiin myös erottaa poliittisista ja kaupallisista intresseistä, mikä oli tärkeä tekijä sen perustamisessa.

# data[].attributes.subject
Yleisradio haluttiin myös erottaa poliittisista ja kaupallisista intresseistä, mikä oli tärkeä tekijä sen perustamisessa.

# data[].attributes.body
Yle eroaa muista mediayhtiöistä useilla tavoilla. Ensinnäkin sen rahoitus perustuu pääosin julkiseen rahoitukseen eli Yleisradioveroon, mikä mahdollistaa sen toimimisen ilman kaupallisia mainoksia.

# data[].attributes.headline
antaa Ylelle vapauden keskittyä sisältöihin, jotka palvelevat yleistä etua ja tarpeita, eikä sen tarvitse kilpailla mainostuloista. Lisäksi Ylellä on julkisen palvelun velvoite tarjota monipuolista ja laadukasta sisältöä kaikille kansalaisille, mikä asettaa sen eri asemaan kuin kaupalliset mediayhtiöt, joiden tavoitteena usein on voiton maksimointi.

# data[].attributes.subject
antaa Ylelle vapauden keskittyä sisältöihin, jotka palvelevat yleistä etua ja tarpeita, eikä sen tarvitse kilpailla mainostuloista. Lisäksi Ylellä on julkisen palvelun velvoite tarjota monipuolista ja laadukasta sisältöä kaikille kansalaisille, mikä asettaa sen eri asemaan kuin kaupalliset mediayhtiöt, joiden tavoitteena usein on voiton maksimointi.

# data[].attributes.headline
Julkinen palvelu käytännössä tarkoittaa sitä, että Yle tuottaa ohjelmaa ja sisältöä, joka palvelee yleistä etua ja tarjoaa monipuolista tietoa, viihdettä ja kulttuuria kaikille kansalaisille.

# data[].attributes.subject
Julkinen palvelu käytännössä tarkoittaa sitä, että Yle tuottaa ohjelmaa ja sisältöä, joka palvelee yleistä etua ja tarjoaa monipuolista tietoa, viihdettä ja kulttuuria kaikille kansalaisille.

# data[].attributes.headline
Tämä näkyy esimerkiksi laajana uutis- ja ajankohtaissisältönä, kulttuuriohjelmina sekä lastenohjelmina, jotka pyrkivät edistämään sivistystä ja yhteiskunnallista keskustelua.

# data[].attributes.subject
Tämä näkyy esimerkiksi laajana uutis- ja ajankohtaissisältönä, kulttuuriohjelmina sekä lastenohjelmina, jotka pyrkivät edistämään sivistystä ja yhteiskunnallista keskustelua.

# data[].attributes.headline
Yle ei esitä kaupallisia mainoksia, koska sen rahoitus perustuu pääosin julkiseen rahoitukseen. Tämä mahdollistaa sen, että Yle voi keskittyä tarjoamaan laadukasta sisältöä ilman kaupallisten intressien vaikutusta. Lisäksi mainosten puuttuminen mahdollistaa sen, että Yle voi tarjota katsojilleen ja kuuntelijoilleen mainoksetonta kokemusta.

# data[].attributes.subject
Yle ei esitä kaupallisia mainoksia, koska sen rahoitus perustuu pääosin julkiseen rahoitukseen. Tämä mahdollistaa sen, että Yle voi keskittyä tarjoamaan laadukasta sisältöä ilman kaupallisten intressien vaikutusta. Lisäksi mainosten puuttuminen mahdollistaa sen, että Yle voi tarjota katsojilleen ja kuuntelijoilleen mainoksetonta kokemusta.

# data[].attributes.headline
Ylellä on oikeus kantaa Yleisradioveroa sen tehtävien ja julkisen palvelun tarjoamisen vuoksi. Yleisradiovero kerätään kaikilta televisiomaksua maksavilta kotitalouksilta ja se on osa julkista rahoitusta, joka mahdollistaa Ylen toiminnan.

# data[].attributes.subject
Ylellä on oikeus kantaa Yleisradioveroa sen tehtävien ja julkisen palvelun tarjoamisen vuoksi. Yleisradiovero kerätään kaikilta televisiomaksua maksavilta kotitalouksilta ja se on osa julkista rahoitusta, joka mahdollistaa Ylen toiminnan.

# data[].attributes.headline
Mielenkiintoisia havaintoja Ylen toiminnasta ovat sen pyrkimys tarjota monipuolista ja korkealaatuista sisältöä kaikille kansalaisille, sen sitoutuminen julkisen palvelun tarjoamiseen sekä sen riippumattomuus kaupallisista ja poliittisista intresseistä. Lisäksi Ylen panostus laadukkaaseen journalismiin ja kulttuuriohjelmiin tekee siitä merkittävän toimijan suomalaisessa mediakentässä.

# data[].attributes.subject
Mielenkiintoisia havaintoja Ylen toiminnasta ovat sen pyrkimys tarjota monipuolista ja korkealaatuista sisältöä kaikille kansalaisille, sen sitoutuminen julkisen palvelun tarjoamiseen sekä sen riippumattomuus kaupallisista ja poliittisista intresseistä. Lisäksi Ylen panostus laadukkaaseen journalismiin ja kulttuuriohjelmiin tekee siitä merkittävän toimijan suomalaisessa mediakentässä.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2015/01/11/ylen-historia

https://fi.wikipedia.org/wiki/Yleisradiotoiminta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yleisradiovero (lyhyesti Yle-vero) on Yleisradion rahoittamiseen Suomessa vuosittain kerättävä vero. Sen kerääminen aloitettiin vuonna 2013 korvaamaan aiemmin käytössä ollutta, niin ikään Ylen rahoitusta varten kerättyä televisiomaksua. Yle-veroa maksetaan sekä henkilö- että yritysverotuksessa. Veroa tulee maksaa, vaikka ei käyttäisi Ylen palveluita lainkaan.

Vuonna 2013 yleisradiovero koski neljää miljoonaa veronmaksajaa, ja se tuotti 487 miljoonaa euroa. Veroa korotettiin hieman vuodelle 2014.

Euroopan unioni sallii säädösten mukaisesti jaettavat valtiontuet yleisradioyhtiöille, ja Euroopan komissio tarkastaa yleisradioveron laillisuuden ennen luvan myöntämistä.

Veron määrä

Yksityishenkilöillä

Henkilöverotuksessa vero määräytyy tasaprosenttina henkilön puhtaista ansio- ja pääomatuloista, mutta kuitenkin niin, että alaikäiset ja pienituloisimmat vapautetaan verosta kokonaan ja verolla on euromääräinen yläraja. Vuonna 2013 alle 7 352,95 euroa vuodessa ansaitsevat eivät maksa veroa, ja yli 20 588 euroa ansaitsevat maksavat tasasummaverona 140 euroa vuodessa. Mainittujen tulorajojen välillä veroa maksetaan 0,68 prosentin mukaan eli 50:stä 140:een euroa vuodessa. Tasasummaverona Yle-veronsa suorittavien suhteellinen verorasitus vähenee Yle-veron osalta tulojen kasvaessa.

Sipilän hallitus kuitenkin korotti veron alarajaa vuosina 2016 ja 2018 niin, että sadattuhannet pienituloisimmat vapautuivat Yle-verosta.

Vainajan tuloista yleisradiovero peritään hänen kuolinvuodeltaan. Kuolinpesä maksaa yleisradioveron kuolinvuonna saaduista tuloista mutta ei enää seuraavilta vuosilta.

Ahvenanmaalaiset

Ahvenanmaalla asuvilta ei peritä Yle-veroa. Ahvenanmaalla kotitalouksilta peritään 220 euron suuruinen tv-maksu, jolla rahoitetaan Ahvenanmaan maakuntahallinnon omistaman Ålands radio och TV -yhtiön toiminta. Ahvenanmaan tv-maksu perustuu siihen, omistaako asukas television.

Yrityksillä

Yleisradiovero koskee myös yrityksiä ja muita yhteisöjä (ei kuitenkaan henkilöyhtiöitä). Veron suuruus määräytyy tuloksen (verovuoden verotettavan tulon) mukaan. Alle 50 000 euron tuloksella veroa ei tarvitse maksaa. Tätä suurempaa tulosta tekevällä yhteisöllä vero vaihtelee 140 ja 3 000 euron välillä.

Yrittäjiltä yleisradiovero peritään sekä henkilökohtaisessa että yrityksen verotuksessa. Yrittäjän henkilökohtainen yleisradiovero määräytyy puhtaiden ansio- ja pääomatulojen yhteissumman tai yrittäjän eläkevakuutuksen ( YEL, MyEL) työtulon (eläkkeen laskentaperuste, ei todellinen ansio) perusteella sen mukaan, kumpi näistä on suurempi. Edellä mainitusta johtuen yrittäjä voi joutua maksamaan yleisradioveroa myös tappiollisesta yritystoiminnasta.

Näkemyksiä

Vuonna 2015 Sanoma Oy:n hallituksen puheenjohtaja Antti Herlin arvosteli Yle-veroa: hänestä vanha televisiomaksumalli oli reilumpi, koska siinä käyttäjät maksoivat.

Keskisuomalaisen mukaan Yle-veron korkea taso on valtiollisen tiedotuksen voitto vapaasta lehdistöstä ja Yle on poliitikkojen tiedotusväline, joka palkitsee näitä runsaalla näkyvyydellä symbioottisesti. Osa rahoista pitäisi Ylen sijaan käyttää sanomalehtien kuljetustukiin.

mukaan ministeriön asettaman kansanedustajatyöryhmän linjaus (2016) vahvistaa (kansanedustaja)hallintoneuvoston otetta ja säilyttää Ylen puolen miljardin euron tuen muiden viestinten rahoituksen supistuessa. Se tarkoittaa lehden mukaan sitä, että poliitikot ottaisivat Ylen entistä tiukempaan otteeseen. Viestintäministerin työryhmän mukaan Ylen pyrkimys markkinajohtajuuteen vaikeuttaa suuresti muun median toimintaa.

Yleisradioverot maailmalla

Saksassa on käytössä hyvin samankaltainen yleisradiovero kuin Suomessa. Saksassa jokainen kotitalous maksaa yleisradiomaksua 17,5 euroa kuukaudessa, vaikka kotitaloudessa ei olisi televisiota.

Aiheesta muualla

# data[].attributes.attachment_link.description
Yleisradiovero (lyhyesti Yle-vero) on Yleisradion rahoittamiseen Suomessa vuosittain kerättävä vero. Sen kerääminen aloitettiin vuonna 2013 korvaamaan aiemmin käytössä ollutta, niin ikään Ylen rahoitusta varten kerättyä televisiomaksua. Yle-veroa maksetaan sekä henkilö- että yritysverotuksessa. Veroa tulee maksaa, vaikka ei käyttäisi Ylen palveluita lainkaan. Vuonna 2013 yleisradiovero koski neljää miljoonaa veronmaksajaa, ja se tuotti 487 miljoonaa euroa.