# data[].attributes.body
Onko runsaalla suolan saannilla havaittu haittaa mielenterveydelle? Suolasta ei mainittu dioissa, mutta ajattelisi, että voisi vaikuttaa verisuoni-/aivoterveyden kautta.

Entä osaatko sanoa, onko omega-3-valmisteissa hyöty-/haittavaikutuksissa eroa kala- ja kasvipohjaisten valmisteiden välillä?

# data[].attributes.body
Suolan saantia on mielenterveyden suhteen tarkasteltu vielä yllättävän vähän (muuten kuin osana ultraprosessoituja ruokia). Mutta tapaa lisätä suolaa ruokiin on tarkasteltu ja se on ollut yhteydessä lisääntyneeseen masennusoireiden ja masennukseen sairastumisen riskiin useissa tutkimuksissa. Joissa tutkimuksissa se on yhdistetty myös lisääntyneeseen ahdistuneisuuden riskiin.

Toistaiseksi en ole törmännyt tutkimuksiin, joissa omega-3-rasvahappovalmisteiden eroja kasvi- ja kalapohjaisten välillä olisi tarkasteltu.

# data[].attributes.body
Onko probioottien suhteen merkitystä millaisesta probioottivalmisteesta ja probiootista on kyse? Löytyykö Suomesta markkinoilta tuotetta, josta voisi ajatella olevan etua masennuksesta toipumisessa masennuslääkityksen lisänä?

# data[].attributes.body
Probioottitutkimuksissa on käytetty hyvin vaihtelevasti erilaisia valmisteita ja vaihtelevia annoksia eli suoraa vastausta tähän ei tutkimuksista löydy.

Viimeisimmässä meta-analyysissä (Asad ym. Nutr Rev, joulukuu 2024) kuvataan, että yleisesti parempia tuloksia on saatu multi-probioottiseosten sijaan antamalla aika isojakin annoksia yksittäisiä probioottilajeja, mutta niiden vaikutuseroja ei voida vielä selkeästi vertailla. Toimivia ovat olleet mm. Bacillus coagulans, Clostridium butyricum, Lactobacillus ja Bifidobacterium. Mutta tosiaan, tutkimuksia vielä on rajallisesti, että näiden vaikuttavuutta voitaisiin vertailla. Uusimmissa tutkimuksista probiooteista on ollut etua myös ilman masennuslääkitystä masennusta sairastavilla, mutta tämäkin alustava löydös ja vaatii lisätutkimuksia.

# data[].attributes.body
Diassa 'Ravintolisät masennuksen tukihoitona' esiteltiin tutkimus, jossa oli tutkittu ravintolisiä masennuslääkityksen lisänä ja niiden vaikutusta. D-vitamiinia oli tutkittu annoksella 50 000 IU/vk, mikä ilmeisesti tarkottaa 1250 µg/vk eli noin 180 µg/vrk. D-vitamiinin turvallisen saannin raja on 100 µg/vrk, oliko tätä otettu jotenkin tutkimuksessa huomioon? Tai onko D-vitamiinin vaikutusta tutkittu alle 100 µg/vrk annoksilla?

Omega-3-rasvahappolisiä oli myös tutkittu, mutta eikös näihin liity verenvuototaipumuksen lisääntymisen riski? Ja kalanmaksaöljyvalmisteisiin kohonnut osteoporoosiriski? Mietin sillä, että onko näitä fiksua suositella asiakkaille, jos he niistä vaikka kysyvät ja haluaisivat käyttää.

# data[].attributes.body
Erinomaisia huomioita! D-vitamiini-interventioista masennuksessa: on tutkittu myös pienemmillä annoksilla ja havaittu etua siitä. Mm. Mikola ym. 2022 meta-analyysissä johtopäätöksenä oli "Notwithstanding high heterogeneity, vitamin D supplementation ≥2,000 IU/day appears to reduce depressive symptoms." Eli jo pienemmilläkin annoksilla etuja on uusissa tutkimuksissa havaittu.

# data[].attributes.body
Todella hyvä huomio liittyen omega-3-rasvahappojen haittoihin. Nämä tulee huomioida, eikä omega-3-rasvahappoja masennuksessakaan suositella ilman kokonaistilanteen, mahdollisten etujen ja haittojen huomioimista. Usein tähän kysytään myös lääkärin kannanotto ennen kuin suositellaan. Eli tilanteen mukaan.