# data[].attributes.headline
Однорідні член

# data[].attributes.body
Однорідні члени речення виконують однакову синтаксичну роль: у реченні можуть бути як головними (підмети і присудки), так і другорядними (додатки, обставини, означення) членами речення. Схематично однорідні члени речення можна зобразити так: О

# data[].attributes.body
Однорідними називаються такі члени речення, що виконують однакову синтаксичну роль, стосуються одного й того самого члена речення і поєднуються сполучниковим, безсполучниковим (інтонаційним) чи змішаним зв’язком.
Однорідні члени речення рівноправні і не залежать одне від одного. Вони називають поняття, схожі за смислом.
Однорідні члени речення є ускладнювальним елементом у простому реченні.

# data[].attributes.headline
Зверни увагу!

# data[].attributes.body
Зверни увагу!

Не можуть бути однорідними членами речення ширші й вужчі поняття, слова, що належать до різних частин мови.

Неправильно. Мама ставила на стіл посуд, тарілки, чашки, вилки і ложки. Люблю весну за спів птахів і що пробуджується природа. У першому реченні посуд (ширше поняття) включає в себе тарілки, чашки, вилки і ложки  (вужче поняття). У другому реченні іменник спів не може бути однорідним з дієсловом пробуджується.

Правильно. Мама ставила на стіл тарілки, чашки, вилки і ложки. Люблю весну за спів птахів і за пробудження природи.

# data[].attributes.headline
другорядні члени речен

# data[].attributes.body
другорядні члени речення це: обставина, додаток, означення. Вони підчеркують по різному. Підмет маленькими рисками. Обставину риской з крапкой. Означення хвилястой.

# data[].attributes.headline
Зверни увагу!

# data[].attributes.body
Зверни увагу!

Однорідні члени речення поєднуються за допомогою:

одиничних сполучників: і, та, а, але, проте, зате, однак, або, чи:
На розпутті кобзар сидить та на кобзі грає (Т. Шевченко).

повторюваних  сполучників і… і, та… та, або… або, чи… чи, то… то, ні… ні (такий сполучник повторюється два або більше разів підряд):
І земля, і небо, й гори були сірими (М. Кідрук).

парних  сполучників не тільки… а й; як… так і; хоч… але; якщо не… то; не ... а (перша частина такого сполучника ставиться перед першим однорідним членом, друга — перед другим):
Не тільки друзі, а й вороги шанували князя Ярослава Мудрого.

# data[].attributes.headline
Однорідні присудки — ц

# data[].attributes.body
Однорідні присудки — це головні члени речення, які позначають стан і дію предмета тавідповідають на те саме питання. У реченні однорідні присудки залежать від одного підмета.

Суб’єкт, про який йде мова в реченні, може виконувати декілька дій одночасно або послідовно. Назви цих дій або станів і виражаються однорідними присудками. Зазвичай, однорідні присудки виражаються дієсловами, але можуть бути іменниками та прикметниками. .

Над лісом повільно встає сонце і фарбує у рожевий колір вікна будинків.

Хлопчик хоче розпитати батька про космос і дізнатися про нього багато.

Однорідні присудки завжди відповідають на одне й те саме запитання, яке ставиться від одного підмета, якого вони залежать:

сонце (що робить?) встає, фарбує;

хлопчик (що робить?) хоче розпитати і дізнатися.

У другому прикладі у однорідних складених дієслівних присудків загальне допоміжне дієслово «хоче» і два смислових дієслова, позначених неозначеними формами.

# data[].attributes.headline
Однорідними членами ре

# data[].attributes.body
Однорідними членами речення можуть бути всі члени речення: як головні(тобто підмет і присудок), так і другорядні (додаток, означення, обставина). Однорідні члени речення відповідають на одне і те саме питання і відносяться до одного й того самого слова в реченні. Наприклад: Марійка ледь посміхнулася, поглянула здивовано на брата й швидко вибігла з кімнати. Виділені слова в реченні є однорідними присудками. Вони відповідають на одне й те саме питання (що зробила?) та відносяться до одного й того самого слова в реченні - Марійка.

# data[].attributes.headline
Однорідні підмети — це

# data[].attributes.body
Однорідні підмети — це два і більш головні члени речення, які вказують на особи або предмети, відповідають на одне запитання хто? або що? і пояснюються одним і тим самим присудком. Тото два і більше суб’єкти виконують ту саму дію, позначену присудком.

У цій новорічній казці беруть участь (хто?) артисти та (хто?) діти.

У реченні ці головні члени найчастіше виражаються словами однієї й тієї ж частини мови, іменниками та займенниками. Вони можуть бути позначені словами різних частин мови в ролі підмета.

Високі сосни, ялинки та берези оточують наш намет.

Вона та інші діти підійшли до новорічної ялинки.

Дев’ять і дванадцять ділиться на три.

Охороняти ліс і піклуватися про нього це наше майбутнє.

Розумний та скромний каже за себе своїми справами.

# data[].attributes.headline
Однорідні додатки відп

# data[].attributes.body
Однорідні додатки відповідають на питання непрямих відмінків (Родового, Давального, Знахідного, Орудного, Місцевого) та вживаються, якщо у реченні йдеться про кілька об’єктів, з якими пов’язана дія.

Антон розсував по конвертах листи, листівки та записки.

Господиня шаткувала гострим ножем моркву, цибулю, помідори.

У цьому реченні три однорідні додатки належать до присудка «шаткувала».

Щоб бути однорідними, додатки мають відповідати обом умовам:

відповідати на одне відмінкове запитання;

залежатиме від одного слова.