# data[].attributes.body
VI HAR IALT X MODULER TIL FØLGENDE EMNER:

1: PLIGTER OG RETTIGHEDER SOM SSA

2: ERFARING OG EVIDENS

3: KVALITETSSIKRING

# data[].attributes.body
UTRO-Slut af med at lave produkt til SOSUFYN der bruges som dokumentation og husker for de emner du har haft i faget og temaet.

# data[].attributes.body
RAMMEN FOR DIT ARBEJDE MED FAGET KVALITET OG UDVIKLING STORYBOARD 1-2-3…….TRIN FOR TRIN jfr. BLOOMS TAKSONOMI

TRIN 1:

Læs læringsmål for temaet ex. ”Det nære sundhedsvæsen”. Hvordan tænker du, de mål skaber mening for dig som SSA og hvad du kan bruge den viden til i praksis, ”virkelighed” din dagligdag.

TRIN 2:

Find de emner du skal arbejde med i temaet ex. LOVGIVNING, LOVE, PATIENTSIKKERHED, SUNDHEDSVÆSNET OPBYGNING, ETIK OG SAMFUNDS FORHOLD EX. SUNDHEDSPOLITIK. Der vil som regel være 3-4 emner i hvert tema.

Tænk over temaets emner, giver de mening for dig som SSA, kan du se hvordan og hvorfor du skal have den viden er vigtig for dig som SSA, kan du se hvordan de viden kan og skal anvendes i din daglige praksis som SSA

TRIN 3:

Hvert tema i faget afsluttes med, at du skaber et produkt, hvor du viser at  de emnerne du har haft i temaet kan sættes i relevant sundhedsfagligt perspektiv, der giver mening for dig som SSA og at din viden fra/om emnerne kan anvendes og omsættes i daglig praksis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tavshedspligten er en patientrettighed, som giver patienten krav på fortrolighed fra sundhedspersonens side og mulighed for at bestemme, om helbredsoplysninger må videregives. Sundhedslovens bestemmelser om tavshedspligt, videregivelse og indhentning af helbredsoplysninger mv. skal være med til at sikre, at sundhedspersoner iagttager tavshed om de forhold, de erfarer i forbindelse med en patientkontakt.

I Sundhedslovens kapitel 9 er der regler om:

1. Videregivelse af oplysninger om patientens helbredsforhold, øvrige rent private forhold og andre fortrolige oplysninger i forbindelse med og efter behandling af patienter

2. Indhentning af elektroniske helbredsoplysninger m.v. i forbindelse med behandling af patienter

3. Indhentning af elektroniske helbredsoplysninger m.v. til andre formål end behandling

4. Videregivelse af helbredsoplysninger m.v. til andre formål

5. Videregivelse af helbredsoplysninger m.v. om afdøde patienter

6. Videregivelse af helbredsoplysninger til særlige formål (forskning, statistik)

7. Videregivelse til tredjelande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tavshedspligten er en patientrettighed, som giver patienten krav på fortrolighed fra sundhedspersonens side og mulighed for at bestemme, om helbredsoplysninger må videregives. Sundhedslovens bestemmelser om tavshedspligt, videregivelse og indhentning af helbredsoplysninger mv. skal være med til at sikre, at sundhedspersoner iagttager tavshed om de forhold, de erfarer i forbindelse med en patientkontakt.

# data[].attributes.body
Reglen er en såkaldt "værdispringsregel", der indebærer, at de hensyn, der taler for videregivelse til andre sundhedspersoner til brug for behandling af ...

# data[].attributes.attachment_link.title
VEJ nr 161 af 16/09/1998, Indenrigs- og Sundhedsministeriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Retsinformation.dk er indgangen til det fælles statslige retsinformationssystem, der giver adgang til alle gældende love, bekendtgørelser og cirkulærer m.v. Der er også adgang til Folketingets dokumenter og beretninger fra Folketingets Ombudsmand.

# data[].attributes.body
Hvornår må man bryde sin tavshedspligt?

Jeg har for nylig stået i en situation, hvor jeg havde lyst til at bryde min tavshedspligt til politimyndighed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svar fra Sygeplejeetisk Råd

Vi har drøftet dine spørgsmål vedrørende tavshedspligt ud fra den beskrevne situation.

Du spørger konkret til, om du må viderebringe en oplysning til anden myndighed under hensyn til almen interesse. Hvornår man må bryde tavshedspligten og hvad skal der til?

Som indforståede præmisser har vi taget afsæt i, at patienten ikke selv ønsker at anmelde påkørslen og ikke ønsker at angive sine kammeraters planlagte røveri. Det fremgår dog ikke af din skrivelse.

Du skriver, at I har søgt viden om problematikken i forskellige lovtekster, men har svært ved at "tyde", hvad der er rigtigt og forkert.

"Kan/skal"

Der er meget jura i dine generelle spørgsmål, og da vi i Sygeplejeetisk Råd ikke sidder inde med juridisk ekspertise, kan vi kun henvise til den lovgivning, som det også lyder til, at du selv har fundet på området - eksempelvis Sundhedslovens paragraffer om pligtudleveringsbestemmelser og værdispringsreglen.

I Kent Kristensens udlægning af værdispringsreglen skriver han følgende: "I forhold til politi og anklagemyndighed kan videregivelse af oplysninger være berettiget, når der er tale om efterforskning af alvorlig kriminalitet som manddrab, seksualforbrydelser og grovere vold, herunder vold mod børn. Mistanken om, at en patient har begået mindre grov kriminalitet, begrunder ikke en tilsidesættelse af tavshedspligten." (Sundhedsjura, Gads forlag, 4. udgave, 2011).

Vi har understreget kan for at tydeliggøre, at værdispringsreglen handler om sundhedspersoners ret til et videregive oplysninger uden patientens samtykke - men ikke pligt i juridisk henseende. Vi har således ikke anmelderpligt.

Etikkens "bør"

Vi har ovenstående set på kan og skal, som måske ikke giver et entydigt svar, og vender os mod etikkens bør.

I den konkrete situation er der to modsætningsfyldte handlingsalternativer:

Bør man eller bør man ikke som sundhedspersonale uopfordret videregive oplysninger til politiet om et planlagt bankrøveri, som man har viden om fra en indlagt patient?

Ud fra en konsekvensetisk vurdering kan spørgsmålet om altid/aldrig at bryde tavshedspligten ikke besvares tydeligt og derfor ikke stå alene.

Ud fra en pligtetisk vurdering kan der være konflikt mellem forskellige hensyn og værdier.

I hensynet til patienten er det værdier, som at bevare patientens tillid og fortrolighed, overfor hensynet til andre end patienten (samfundsmæssigt perspektiv), hvor det kan være værdier som beskyttelse af andre, forpligtelse til at afværge kriminalitet og/eller ønske om ikke at være delagtig i ulovligheder.

Det beskrevne dilemma kan ses som et udtryk for spændingsfeltet mellem hjælpepligten på den ene side og pligten som lovlydig borger på den anden side.

Vi har haft glæde af at læse kapitel 6: "Skal læger anmelde patienterne til politiet?" fra bogen "Etiske spørgsmål i medicinen", FADL 2005.

Tilbage til selve situationen - hvor patienten fortæller sygeplejersken, at han er blevet forsøgt påkørt for at slå ham ihjel eller skade ham, fordi han...

Denne situation kan sættes til genstand for en drøftelse og kan måske lede frem til en fremtidig praksis, hvor sygeplejersken i situationen udtrykker sin bekymring og indleder en samtale medpatienten, om patienten påtænker at tale med nogen om situationen? Om patienten har tænkt at anmelde påkørslen? Om hvorledes patienten ser på ... med videre.

Sygeplejersken udviser mod og omtanke ved at se situationen i et større perspektiv - for patienten, for "kammeraterne" og for de sagesløse, det vil kunne komme til at gå ud over. Er denne patient i fare, når han bliver udskrevet? Kan en lignende handling gentage sig?

Sygeplejerskens bevidsthed fagligt og etisk, hendes nærvær i situationen og samtale vil kunne være båret af ønsket om at medvirke til at beskytte manden og bevare liv jf. de sygeplejeetiske retningslinjer.

Vi mener, at det er yderst vigtigt, at professionelle drøfter og tager stilling til de faglige og etiske udfordringer, som opleves i hverdagen.

Vi håber, at vores overvejelser og henvisninger kan hjælpe dig/jer videre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg har for nylig stået i en situation, hvor jeg havde lyst til at bryde min tavshedspligt til politimyndighed.