# data[].attributes.body
Pedro Alonso va néixer a Madrid a 1959 i és un metge, investigador i epidemiòleg espanyol que té una gran contribució a la investigació de la malària. Va estudiar medicina a la UAM, va realitzar el Màster de Ciència a Londres i es va doctorar en 1999 a la UB. Va dirigir la Unitat d'Epidemiologia i Bioestadística de l'Hospital Clínic de Barcelona. En 1996 va fundar el Centre d'Investigació en Salut de Manhiça. També ha estat director del Centre de Salut Internacional de l'Hospital Clínic de Barcelona, del Centre d'Investigació en Salut Internacional de Barcelona i de l'Institut de Salut Global.

# data[].attributes.headline
APORTACIÓ DE LA INVESTIGACIÓ A LA LLUITA CONTRA LA MALÀRIA

# data[].attributes.subject
APORTACIÓ DE LA INVESTIGACIÓ A LA LLUITA CONTRA LA MALÀRIA

# data[].attributes.body
Pedro Alonso ha contribuït en gran manera a la lluita contra la malària. La seva primera gran aportació va ser la demostració de que les mosquiteres amb insecticida podien protegir contra la malària en el seu article publicat en la revista "The Lancet".

D'altra banda, també va descobrir que les vacunes podien evitar el desenvolupament de la malària. Va participar en el desenvolupament d'una vacuna contra la malària, RTS,S, una de les vacunes més avançades actualment. A més a més, Pedro Alonso ha creat el Centre d'Investigació en Salut de Manhiça (CISM) amb l'ajuda d'altres organismes, l'Hospital Clínic de Barcelona, l'Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament (Aceid) i el Ministeri de Salut.

Finalment, també forma part del Programa Mundial de Malària de l'OMS, on s'encarrega de coordinar i controlar les mesures i esforços per eliminar aquesta malaltia.

# data[].attributes.body
Ana de Osorio va ser la dona d'un virrei del Perú, Luis Jerónimo Fernández de Cabrera i Bobadilla. És cèlebre per haver estat la primera dona europea que va usar la quinina com a medicament i que va donar notícia de la seva eficàcia contra les febres l'any 1628, encara que va morir aquell mateix any. Linneo va donar el nom de Chinchona al gènere de plantes que produeixen aquestes escorces perquè Ana de Osorio era la condesa de Chinchón.

Francisca Enríquez va ser una dama espanyola esposa de Luis Jerónimo Fernández de Cabrera i Bobadilla, quart comte de Chinchón i també virrei del Perú, després de la mort d'Ana d'Osorio. És coneguda per haver estat la primera persona curada de malària. Va experimentar unes febres intermitents fruit d'aquesta malaltia, que els indis varen curar amb un beuratge anomenat "cascarilla", un preparat per combatre la febre a base de quina.

# data[].attributes.body
Totes les aportacions de Pedro Alonso han estat molt beneficioses i han contribuït en la lluita de la malària.

El descobriment de l'eficàcia de les mosquiteres va ser determinant en la mortalitat de la malària, on ha suposat la reducció de quasi sis milions de morts, especialment en nins africans.

D'altra banda, la vacuna RTS,S ha estat considerada l'única de totes les que s'han desenvolupat capaç de reduir els casos de malària en la població infantil en un 40%. Aquesta vacuna s'ha d'administrar en quatre dosis a partir dels cinc mesos d'edat. Es va començar aplicant en Ghana, Kenya i Malawi des de 2019 en el Programa d'Administració de la Vacuna Antipalúdica, i en 2021 va ser recomanada per l'OMS. Amb la seva utilització, les hospitalitzacions per paludisme varen disminuir i la mortalitat infantil es va reduir un 13%.

# data[].attributes.headline
APORTACIÓ DE LA INVESTIGACIÓ A LA LLUITA CONTRA LA MALÀRIA

# data[].attributes.subject
APORTACIÓ DE LA INVESTIGACIÓ A LA LLUITA CONTRA LA MALÀRIA

# data[].attributes.body
Ana de Osorio i Francisca Enríquez varen ser les dues primeres joves que van utilitzar un medicament extret de l'arbre de la quina o quino, la substància anomenada quinina amb què es varen combatre molts casos de malària.

Cinchona officinalis, anomenat quino o arbre de la quina, és una espècie d'arbre originari d'Amèrica del Sud que es troba en la selva plujosa de l'occident de l'Amazònia i l'orient de la serralada dels Andes. Una de les seves propietats més importants són els seus alcaloides naturals, entre els quals destaca la quinina, que té propietats antipirètiques (disminueixen la febre), antipalúdiques (prevenen la Malària) i analgèsiques. És expectorant i millora els problemes respiratoris.

# data[].attributes.body
La vacuna RTS,S ha tengut un impacte social molt notable, ja que ha reduït la mortalitat, en un 39%, i les hospitalitzacions dels nins que pateixen malària. Aquest avanç s'ha aconseguit mitjançant el Programa d'Introducció de la Vacuna Antipalúdica. La vacuna RTS,S ha contribuït a millorar la qualitat de vida i salut de les comunitats més vulnerables, així com afavorir l'economia local i l'accés a l'educació en disminuir la transmissió de malària.

# data[].attributes.body
Les aportacions i investigacions de Pedro Alonso han tengut circumstàncies facilitadores i dificultats. En el cas de la mosquitera, va ser un avanç positiu que va poder arribar a tota la població, ja que les mosquiteres impregnades amb insecticida són productes assequibles que la majoria de la població es pot permetre. En l'any 2000, UNICEF va començar a adquirir mosquiteres amb insecticida de llarga duració per proporcionar-les a les persones que estan en un risc major de contreure malària. En la darrera dècada, UNICEF ha distribuït 275 milions en diversos països afectats per malària, entre els quals s'inclouen Sudan, Costa de Marfil, Etiòpia i Txad.

D'altra banda, la vacuna RTS,S també ha tengut impactes positius i negatius. En primer lloc, ha ajudat a reduir els casos de malària en un 39%, cosa que ha salvat la vida de milers de nins. No obstant això, aquesta vacuna ha provocat una gran preocupació a causa d'una major mortalitat en nines que en nins, a més de l'augment de casos de meningitis i malària cerebral. A més a més, aquesta vacuna és difícil d'aplicar en els països poc desenvolupats, que són els més afectats per aquesta malaltia, ja que requereix quatre dosis i té un cost molt elevat.

# data[].attributes.body
La vacuna RTS,S és la més recomanada i prometedora, ja que ha mostrat efectes positius en la reducció de casos i la mortalitat de les persones amb malària. A conseqüència dels favorables resultats, es considera que la vacuna RTS,S, en un futur, podria ser una candidata per erradicar la malària al món.

# data[].attributes.body
Elkin Patarroyo és un destacat immunòleg colombià conegut per desenvolupar la vacuna contra la malària. Nascut a Bogotà el 1946, es va graduar en 1970 a la Universitat Nacional de Colòmbia i un any més tard va obtenir el seu doctorat de medicina i cirurgia. La investigació de Patarroyo s'ha centrat a comprendre la resposta immune a la malària i desenvolupar una vacuna que pugui brindar protecció contra la malaltia. El seu treball ha estat reconegut internacionalment i ha rebut nombrosos premis per les contribucions al camp de la immunologia. Patarroyo continua participant activament en la investigació i és considerat una figura destacada en la lluita contra la malària.

# data[].attributes.headline
APORTACIÓ DE LA INVESTIGACIÓ A LA LLUITA CONTRA LA MALÀRIA

# data[].attributes.subject
APORTACIÓ DE LA INVESTIGACIÓ A LA LLUITA CONTRA LA MALÀRIA

# data[].attributes.body
La principal aportació de la investigació d'Elkin Patarroyo a la lluita contra la malària ha estat el desenvolupament de la primera vacuna sintètica, contra la malaltia. Patarroyo va dedicar dècades de recerca al camp de la immunologia per comprendre la resposta immune al paràsit de la malària i desenvolupar una vacuna que pogués proporcionar protecció contra la malaltia.

La seva vacuna, coneguda com a SPF66, va ser una de les primeres vacunes experimentals contra la malària i es basa en fragments sintètics de proteïnes del paràsit.

A més de la seva contribució a l'àmbit científic, Patarroyo ha estat un defensor actiu de la lluita contra la malària a escala global, advocant per la importància de la investigació i la col·laboració internacional en la prevenció i control de la malaltia. El seu treball ha inspirat altres investigadors i ha contribuït significativament als esforços per erradicar la malària a tot el món.

# data[].attributes.body
La quina va ser un tractament efectiu contra la malària. La quinina, present en l'escorça de la quina, va demostrar ser eficaç en l'alleujament dels símptomes d'aquesta malaltia i en la reducció de la seva gravetat. Durant molt de temps, la quina va ser la principal opció per a tractar la malària, abans que es desenvolupessin medicaments més moderns. Va ser àmpliament utilitzada en el segle XIX i principis del XX, i el seu descobriment i aplicació van ser fonamentals en el tractament de la malària. No obstant això, amb el temps, es varen desenvolupar medicaments més específics i menys tòxics, desplaçant en gran manera l'ús de la quina en la pràctica clínica moderna.

Encara que ja no és la primera opció per al tractament de la malària en l'actualitat, es pot utilitzar en certs casos. Els medicaments més moderns i específics solen ser l'elecció preferida a causa de la seva eficàcia i menor toxicitat. No obstant això, en situacions en què aquests medicaments no estan disponibles o no són adequats, la quina pot ser considerada com una opció de tractament eficaç contra la malària.

# data[].attributes.body
L'aportació de la quina contra la malària va tenir importants implicacions socials, en proporcionar un tractament eficaç per aquesta malaltia. Abans del seu descobriment, la malària era una amenaça significativa per a la salut pública. El seu ús va permetre el tractament efectiu d'aquesta malaltia, millorant la qualitat de vida i reduint la mortalitat. Tot això va contribuir a un canvi positiu en les condicions de vida de les comunitats afectades.

# data[].attributes.headline
CIRCUMSTÀNCIES FACILITADORES I DIFICULTATS 

# data[].attributes.subject
CIRCUMSTÀNCIES FACILITADORES I DIFICULTATS 

# data[].attributes.body
La quina, en ser utilitzada per a tractar la malària, va facilitar diversos aspectes en la seva lluita. Va ser un tractament efectiu, ja que la quina conté quinina, un compost efectiu contra el paràsit causant de la malària, proporcionant un tractament eficaç. La quina té propietats curatives com a tònic, antisèptic, astringent, febrífug, digestiu, antibiòtic, anestèsic i antioxidant.

D'altra banda, la ingesta de quina en dosis no controlades pot provocar mal de cap, erupcions, nàusees, soroll en les orelles i alteracions en el ritme cardíac.

# data[].attributes.body
La nova vacuna R21/MATRIX-M, desenvolupada per la Universitat d'Oxford durant l’any 2011, és la segona vacuna antipalúdica recomanada per l'OMS, després de la RTS,S/AS01, que va rebre el suport de l'Organització en 2021. S'ha demostrat que totes dues vacunes són innòcues i eficaces per a prevenir el paludisme en els nens.

# data[].attributes.body
La quina és una substància que podria ser viable per al tractament contra la malària, sempre que es consumeixi en les dosis adequada i indicada pel metge per evitar tots els efectes secundaris que té quan s'abusa d'ella.

# data[].attributes.body
Pel que fa a la utilització de la vacuna, s'han dut a terme assajos clínics a diferents països, principalment a Amèrica Llatina i Àfrica, per avaluar-ne l'eficàcia i la seguretat. Tot i això, els resultats d'aquests assajos han estat mixtos i han generat certa controvèrsia a la comunitat científica.

Alguns estudis inicials van suggerir que la vacuna SPF66 podria ser capaç d'induir una resposta immune efectiva contra el paràsit causant de la malària, cosa que podria portar a una reducció significativa a la incidència de la malaltia a les poblacions en risc. Tanmateix, altres estudis posteriors no han aconseguit replicar aquests resultats de manera consistent, cosa que ha generat dubtes sobre l'eficàcia de la vacuna.

# data[].attributes.body
L'aportació d'Elkin Patarroyo al desenvolupament de la vacuna contra la malària té importants implicacions socials en oferir una eina per prevenir aquesta malaltia devastadora, especialment en regions on la malària és endèmica. El seu treball podria salvar vides i millorar la qualitat de vida de milions de persones a tot el món.

# data[].attributes.body
La vacuna SPF66 va tenir grans facilitats en el seu desenvolupament, com el suport d'institucions de recerca i finançament que li van permetre fer les seves investigacions de manera efectiva i la col·laboració internacional, que li va permetre accedir a recursos i coneixements addicionals.

D'altra banda, algunes de les dificultats que va enfrontar Patarroyo en la creació de la vacuna contra la malària van ser la complexitat del paràsit de la malària, el Plasmòdium, a causa de la variabilitat genètica i complexitat biològica i els recursos limitats, ja que, tot i el suport institucional, Patarroyo va enfrontar limitacions en termes de recursos financers i tecnològics per dur a terme les seves investigacions.

# data[].attributes.body
Fins ara la vacuna SPF66 no ha estat comprovada com a completament efectiva contra la malària. Les investigacions han demostrat que la vacuna de Patarroyo té la capacitat d'estimular una resposta immune a l'organisme contra el paràsit de la malària, però la seva eficàcia no ha estat prou alta per proporcionar una protecció completa contra la malaltia.

Tot i això, les investigacions continuen en curs i és possible que en el futur s'aconsegueixi millorar l'eficàcia de la vacuna i convertir-la en una eina efectiva per prevenir la malària. De moment, però, les possibilitats reals de la vacuna de Patarroyo contra la malària són limitades i es necessiten més investigacions i proves clíniques per determinar-ne l'eficàcia completa.

# data[].attributes.body
Els assajos clínics es van dur a terme en alguns països africans on la malaltia és endèmica. Quan el mosquit Anopheles pica a una persona introdueix el paràsit en el torrent sanguini. Per això, l'objectiu de la vacuna és atacar a l’esporozoit, que és la primera forma del paràsit una vegada dins del cos humà. La substància de la vacuna conté, per una part, subunitats i parts d’una proteïna secretada per l’esporozoit, i per l’altra, Matrix-M (Novavax), un adjuvant que potencia la resposta immunitària.

# data[].attributes.body
El paludisme deixa més de 600.000 morts en el món, un 96% d'ells són nens procedents d'Àfrica.

La nova vacuna R21/Matrix-M estarà disponible per als països a mitjan 2024, i les dosis costaran entre dos i quatre dòlars (1,9 i 3,8 euros), segons l'OMS. El problema que s'interposa entre la vacuna i la població afectada és l'economia. La majoria de persones tenen una capacitat econòmica extremadament limitada, per la qual cosa l'adquisició d'aquesta vacuna els podria resultar molt complicada.

# data[].attributes.body
Quan aquesta vacuna s'administra en la temporada de transmissió alta, es pot veure una eficàcia del 75% durant els 12 mesos següents a una sèrie de tres dosis. Aquesta eficàcia dependrà de diversos factors com la capacitat de generar immunitat, els assajos clínics i la forma en què és aplicada en regions afectades. Per tant, la vacuna R21 és una possibilitat real per combatre la malària, però s'ha de continuar fent investigacions per millorar la seva duració i eficàcia.