# data[].attributes.body
digimainonnan uudet muodot (esimerkiksi sisältömarkkinointi ja videot) tarjoavat uusia keinoja vaikuttaa ihmisiin

teknologinen kehitys ja algoritmit mahdollistavat personoidun sisällön tarjoamisen käyttäjille. > enemmän kohdennettua mainontaa

teknologian kehitys on mahdollistanut nopeamman ja reaaliaikaisemman tiedonvälityksen

uudet teknologiat mahdollistavat vuorovaikutteisuuden mediassa: pelit, sovellukset, virtuaalitodellisuus

tekoäly: tekoälyä hyödynnetään mm. mediasisältöjen luomiseen, jakeluun ja personointiin

tekoälyn eettisys huolenaiheena, se on usein asenteellinen ja voi pitää yllä ongelmallisia stereotypioita (tästä mielenkiintoinen blogiteksti mediatailor.fi)

# data[].attributes.body
suomalaisten mediankäyttö lisääntyi huomattavasti koronapandemian aikana (lähde stat.fi)

> uskon että pandemian aiheuttamat muutokset ihmisten käyttäytymisessä (esim. lisääntynyt kotonaolo ja etätyö) ja median käytössä jäävät ainakin osittain pysyviksi

# data[].attributes.body
tarjoaa tietoa ympäröivästä maailmasta ja ajankohtaisista tapahtumista

auttaa ymmärtämään erilaisia näkökulmia sekä muodostamaan omia mielipiteitäni

antaa inspiraatiota

mahdollistaa helpomman yhteydenpidon ystäviin, jotka asuvat eri maissa ja kaupungeissa

# data[].attributes.headline
Media pyrkii vaikuttamaan ihmisten tietoisuuteen

# data[].attributes.subject
Media pyrkii vaikuttamaan ihmisten tietoisuuteen

# data[].attributes.body
media välittää tietoa ihmisille tärkeistä ja ajankohtaisista aiheista

median toimiminen tiedonvälittäjänä voi olla myös rajattua (sensuuri, esim Aasiassa ja Arabimaissa)

# data[].attributes.body
ostokäyttäytyminen: mainonnalla vaikutetaan ihmisten ostopäätöksiin

aktiivisuus: media voi pyrkiä saamaan ihmisiä toimimaan tietyllä tavalla (muutenkin kuin kaupallisessa/kulutus mielessä), esim. tekemään hyvää, äänestämään, kierrättämään...

# data[].attributes.headline
Media pyrkii vaikuttamaan ihmisten asenteisiin

# data[].attributes.subject
Media pyrkii vaikuttamaan ihmisten asenteisiin

# data[].attributes.body
media voi vaikuttaa ihmisten ennakkoluuloihin (media voi vahvistaa ennakkoluuloja tai rikkoa niitä)

media voi vaikuttaa ihmisten poliittisiin näkemyksiin (esim. ketä äänestää vaaleissa)

media voi vaikuttaa siihen, miten ihminen asennoituu itseensä ja millaisena näkee itsensä (esim. kauneusihanteet ja erilaisten ihmisten, sukupuolien ja vähemmistöjen representaatio mediassa)

# data[].attributes.body
tunteisiin vetoavilla viesteillä pyritään vaikuttamaan ihmisiin

# data[].attributes.headline
Yleisön tarpeisiin ja arvoihin vetoaminen

# data[].attributes.subject
Yleisön tarpeisiin ja arvoihin vetoaminen

# data[].attributes.body
esim. vaikuttajamarkkinointi yleistä tänä päivänä, koska huomattu sen toimivan.

> kuluttajat luottavat ihmisiin, jotka he kokevat samanmielisiksi (samat arvot).

tarpeisiin ja toiveisiin vetoaminen tekee viestistä henkilökohtaisemman > silloin siihen kiinnittää enemmän huomiota

# data[].attributes.body
mediaviesteissä tietoa usein yksinkertaistetaan

# data[].attributes.body
esim. poliittisessa kamppailussa vastustajia pyritään usein esittämään negatiivisessa valossa > voi johtaa mustavalkoiseen ajatteluun

# data[].attributes.body
median kulutustapa muuttunut

ihmisillä mahdollisuus olla aktiivisia osallistujia mediassa, ei vain passiivisia vastaanottajia

mahdollistanut mediasisältöjen leviämisen nopeasti ja globaalisti. > sosiaalisen median kautta voi muodostua jopa yhteiskunnallisia liikkeitä ym. ilmiöitä

# data[].attributes.headline
Uudet mediat & perinteisen median muutokset

# data[].attributes.subject
Uudet mediat & perinteisen median muutokset

# data[].attributes.body
uudet mediat, kuten podcastit tarjoavat ihmisille vaihtoehtoisia tapoja kuluttaa uutisia ja tietoa > uusia tapoja vaikuttaa

perinteiset mediat (kuten sanomalehdet ja tv) menettäneet yleisöä internetin ja sosiaalisen median nousun myötä

muuttunut mediaympäristö herättää huolta valeuutisten ja disinformaation leviämisestä

ihmiset kuluttavat enemmän mediaa, joka vastaa tarkasti heidän omia mieltymyksiään > voi johtaa siihen, että ihmiset ei kohtaa erilaisia näkökulmia

# data[].attributes.headline
Median rooli tiedonvälittäjänä on edelleen tärkeä

# data[].attributes.subject
Median rooli tiedonvälittäjänä on edelleen tärkeä

# data[].attributes.body
ihmiset saavat edelleen suurimman osan uutisistaan ja tiedoistaan mediasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Alma Median palvelutarjonta on laajentunut Suomesta Pohjoismaihin, Baltiaan ja Keski-Eurooppaan.

# data[].attributes.body
uutistulva ja etenkin negatiivisiin aiheisiin törmääminen mediassa aiheuttaa välillä ylikuormittuneen olon

sosiaalinen media voi aiheuttaa paineita

# data[].attributes.body
toivoisin että mediassa näkyisi paremmin yhteiskunnan monimuotoisuus

> näin media voisi vaikuttaa ihmisten asenteisiin ja edesauttaa rikkomaan haitallisia stereotypioita

# data[].attributes.body
toivoisin että tiedonvälitykseen painottuvat mediat pyrkisivät tarjoamaan puolueetonta ja luotettavaa tietoa.

# data[].attributes.headline
Median rooli positiivisten arvojen ja asenteiden edistämisessä

# data[].attributes.subject
Median rooli positiivisten arvojen ja asenteiden edistämisessä

# data[].attributes.body
toivoisin että media vaikuttaisi enemmän positiivisilla tavoilla ihmisiin ja yhteiskuntaan.

# data[].attributes.body
haluaisin että ihmiset oppivat lukemaan mediaa kriittisemmin.

toivon myös että medioissa olisi selkeämpää, että mikä tieto on luotettavaa ja mikä ei.

# data[].attributes.headline
Median yhteiskunnallinen rooli on edelleen vahva

# data[].attributes.subject
Median yhteiskunnallinen rooli on edelleen vahva

# data[].attributes.body
medialla on edelleen vahva rooli mielipiteiden muokkaajana ja yhteiskunnallisen keskustelun käynnistäjänä

median kautta käydään merkittäviä yhteiskunnallisia keskusteluja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kasvaneesta luovuudesta ja yhteiskunnan pelastamisesta aina asenteellisuuteen ja riskeihin. Tekoäly on tullut jäädäkseen, ja se muuttaa koko yhteiskuntaa. Onko tosiaan näin? Lue tarkemmin, mitä alan johtavilla tekoälyasiantuntijoilla on sanottavana!

IBC2023:ssa korostettiin selvästi, että tekoälyllä on ratkaiseva rooli media-alan tulevaisuuden muokkaamisessa.

Tekoälyn mahdollisuudet ovat toden totta kiistattomat. Huippulaadukkaan sisällön tuottamisesta aina yhteiskuntamme parantamiseen, jatkuvasti kehittyvä tekoäly voidaan kuratoida lähes kaikenlaisten tehtävien hoitamiseen. Siksi jotkut kutsuvat tekoälyä nimellä "Assistal intelligence" (suom. avustava äly).

Pelkästään vuonna 2023 on luotu jo yli 7000 uutta tekoälysovellusta. Eikä hidastumisen merkkejä ole näkyvissä. Mutta onko tekoäly lopulta niin yksinkertainen kokonaisuus?

Tässä artikkelissa käymme läpi, miten tekoälyasiantuntijat näkevät tekoälyyn liittyvät tärkeimmät kysymykset, mitä meidän tulisi heidän mielestään huomioida tekoälyn jatkaessa nopeaa kasvuaan ja miten lähetystoiminnan harjoittajat ja media-ala voisivat hyötyä tekoälystä.

Tekoäly ylettyy yli toimialojen

Kaikki innovaatiot liittyvät toisiinsa. Siksi meidän on nähtävä tekoäly paitsi osana media-alan kehitystä myös osana koko yhteiskuntaa ja ihmiskuntaa.

Dex Hunter-Torricke, Head of Global Communications & Marketing of Google Deepmind, totesi keynote-puheenvuorossaan, että tekoälyllä on potentiaalia muuttaa maailmaamme merkittävästi parempaan suuntaan - muovisaasteen torjunnasta uusien lääkkeiden löytämiseen.

On tärkeää ymmärtää innovaatioiden laajuus nykyisten ja tulevien sukupolvien elämiin. Tekoäly kehittyy niin nopeasti, että vielä niin pieneltä tuntuvat asiat voivat kasvaa tulevaisuudessa uskomattoman suuriksi.

- On hyvin selvää, että vastuullisuuden, innovaatioiden ja tekoälyn on kuljettava käsi kädessä, Hunter-Torricke totesi.

- Tekoälyä voidaan käyttää väärin monin tavoin. Väärinkäyttöä ei voi välttää, ja siksi siihen on osattava reagoida oikein. Tekoäly voidaan valjastaa tunnistamaan tekoälyllä luotuja asioita, hän lisäsi.

Hunter-Torricke päätti puheensa toteamalla, että tekoäly avaa uskomattomia mahdollisuuksia, mutta se ei tule koskaan ratkaisemaan kaikkea. Meidän ei pitäisi koskaan luottaa siihen täysin, vaan nähdä sen rajattomat mahdollisuudet - niin hyvässä kuin pahassa.
Dex Hunter-Torricke puhui tekoälystä koko globaalin yhteiskunnan näkökulmasta.

Asenteellisuuteen puuttuminen ja monimutkainen tie puolueettomuuteen

Kun keskustellaan inhimillisyydestä ja yhteiskunnan uudelleenmuotoilusta, on ratkaisevan tärkeää pohtia tekoälyn etiikkaa sekä siihen liittyviä eettisiä velvoitteita ja vastuita.

Yksi tekoälyyn liittyvistä keskeisistä eettisistä huolenaiheista on mahdollinen puolueellisuus ja asenteellisuus. Tekoälyjärjestelmät oppivat usein historiallisista tiedoista, joihin voi sisältyä hyvinkin vääristyneitä tietoja. Tämä voi johtaa siihen, että tekoälyjärjestelmät tekevät oppimansa perusteella epäoikeudenmukaisia tai syrjiviä päätöksiä.

Tekoälyn asenteellisuudesta keskusteltiin paneelikeskustelussa, jota johti SMPTE:n puheenjohtaja Renard T. Jenkins. Kolmen naisen muodostama tehopaneeli esitteli kokemuksiaan tekoälyn mahdollisuuksista ja rajoituksista ja keskusteli ratkaisuista mahdollisiin puutteisiin.

- Etiikan ja tekoälyn on oltava linjassa. Jos ne eivät ole, asenteellisuus luo epäluottamusta ja epäluottamus vähentää käyttöä, aloitti Adoben Product Marketing Manager Kylee Peña.

Esimerkkinä tekoälyn ennakkoluuloista hän toi esiin yleiset nais- ja miesstereotypiat.

- On tärkeää poistaa omat luonnolliset ennakkoluulot, kuten mies- ja naisstereotypiat.

- Eräällä tekoälyalustalla ohjeistimme tekoälyn tuottamaan ruman naisen. Monista yrityksistä huolimatta nainen oli edelleen "kuuma".
Tekoälyn näkemys aiemmasta Hunter-Torricken kuvasta.

Jenkins lisäsi tähän, että ChatGPT oli ilmestyessään todella rasistinen, vaikkei sitä tietoisesti rakennettu sellaiseksi.

Keskustelussa nousi esiin, että vastuullisuutta ja eettisyyttä ei aina pidetä välttämättömyytenä tekoälyn kehittämisessä, vaan ainoastaan hidasteena. Tämän korjaamiseksi yksi tärkeä näkökohta on ottaa mahdollisimman moninmuotoinen joukko mukaan kehitystyöhön. Täysin neutraalin tekoälyn rakentaminen on kuitenkin lähes mahdotonta.

Kenen todellisuuden mukaan tekoäly rakennetaan? Iso-Britanniassa on niin erilainen todellisuus kuin Saudi-Arabiassa, joten yhteisen kokonaisuuden luominen ei ole helppoa, kysyi Women in Immersive Techin Board Advisor Alexandra Hussenot.

Loppukäyttäjien KPI-tekijöiden priorisointi

Jenkins esitti paneelin aikana yhden painavan kysymyksen: mitä varten me oikeastaan rakennamme tekoälyä?

Tämä on luultavasti se kaikkein tärkein kysymys tekoälystä. Paneelin jäsenet mainitsivat, että tekoälyn kehittämisen tulisi keskittyä loppukäyttäjien KPI:hin, ei yritysten KPI:hin.

Loppukäyttäjien KPI:den asettaminen etusijalle tarkoittaa sitä, että tekoälyjärjestelmien ja -sovellusten suunnittelussa ymmärretään täysin, miten ne vaikuttavat yksilöihin ja koko yhteiskuntaan. Tällä lähestymistavalla tunnistetaan, että tekoälyteknologiat ovat välineitä, joiden tarkoituksena on pikemminkin palvella ja täydentää ihmisen kykyjä kuin korvata tai muokata niitä.

- Palaute on erittäin tärkeää tekoälyn kehittämisessä, Peña sanoi.

Hunter-Torricken, Jenkinsin, Peñan, Hussenotin ja Mala Ramakrishnanin (CuVon Chief Product Officer) tavoin kaikki olivat yhtä mieltä siitä, että tekoälyä on hyvin helppo käyttää väärin ja että on äärimmäisen tärkeää kehittää tekoälyä eettisesti oikein.

- Pelkään sitä, mitä tekoälystä voi tulla pahimmillaan. Tekoäly antaa paljon valtaa, jota voidaan käyttää pahasti väärin, Hussenot sanoi.

- Se on vielä kuin pikkulapsi. Se ei ole vielä kypsä, Jenkins kuvaili tekoälyä.

Tekoälyn mahdollisuudet, rajoitukset ja eettiset näkökohdat lähetystoiminnan näkökulmasta

Yksi tärkeimmistä aiheista, joista keskusteltiin Amsterdamin RAI:n suurissa saleissa, oli tekoäly ja sen mahdollinen vaikutus lähetystoimintaan ja koko media-alaan.

Ei siis ihme, että Content Everywhere -lavan paneelissa "Opportunities and Limitations of AI" (Tekoälyn mahdollisuudet ja rajoitukset) käsiteltiin laajasti tekoälyn roolia lähetystoiminnassa. Kolme asiantuntijaa selvitti erilaisten käyttötapausten avulla tekoälyn tuomia ongelmia.

Radu Orghidan, Endavan Principal Data Scientist, totesi, että tekoälyä on kahdenlaista: perinteistä ja luovaa. Siinä missä perinteinen tekoäly käyttää erillisiä malleja kutakin käyttötapausta varten, luova tekoäly käyttää yhtä mallia moniin käyttötapauksiin. Kummassakin tapauksessa tekoäly voi hyödyttää lähetysekosysteemin jokaista vaihetta sisällön luomisesta sitouttamiseen.
Opportunities and Limitations of AI -paneeli.

Paneelissa keskusteltiin myös tekoälyn etiikasta. Colin Dixon, nScreenMedian Founder ja Chief Analyst, otti esiin termin "sisältökupla", johon on syytä suhtautua varovaisesti.

Vaikka tekoäly voi olla tiedoiltaan vääristynyt, voimme me käyttäjät välttää sisältökuplat käyttämällä kriittistä ajattelua hyväksymättä kaikkea, mitä tekoäly meille syöttää.

- Tekniikan näkökulmasta katsottuna tekijöiden on tarkkailtava asenteita, ja tekoälymallien pitäisi olla tarpeeksi läpinäkyviä, jotta voidaan ymmärtää, mikä saa sisältökuplan kasvamaan, Orghidan selitti.

CuVon CEO Phani Kolaraja korosti tekoälyn eettisen käytön merkitystä ja mainitsi, että kehityksen on perustuttava yksityisyyden suojaan ja luottamukseen liittyviin periaatteisiin. Hän kehotti käyttäjiä luottamaan tekoälyjärjestelmiin ja varmistamaan samalla yksityisyytensä säilymisen.

Enemmän aikaa luovuudelle

Siirrytään isosta kuvasta pienempään ja käytännöllisempään kuvaan. Mitkä ovat tärkeimmät alueet, joilla lähetystoiminnan harjoittajat ja muut media-alalla toimivat voivat hyötyä tekoälystä?

Tekoäly mahdollistaa sisällön hyperpersoonallistamisen, sillä tekoäly pystyy analysoimaan valtavasti dataa ja rakentamaan siitä algoritmeja. Tämä johtaa parempaan asiakaskokemukseen, suurempiin tulovirtoihin ja tietoon perustuviin oivalluksiin.

Huolimatta korkealaatuisen metadatan ilmeisistä eduista, sen lisääminen lukemattomiin tiedostoihin ja tietueisiin saattaa tuntua uskomattoman aikaa vievältä ja tylsältä prosessilta. Onneksi tekoälystä on tullut tehokas liittolainen metadatan hallinnan yksinkertaistamisessa ja automatisoinnissa.

Kolmas valtava hyöty on kaikki se aika, jonka tekoäly säästää yrityksiltä ja asiantuntijoilta. Tuo "uusi" aika voidaan (ja pitäisi!) käyttää luovuuteen. Olipa kyse sitten uusien tapojen löytämisestä liiketoiminnan kehittämiseksi tai paremman yhteiskunnan luomisesta, tekoäly auttaa meitä vähentämällä työtaakkaamme.

- Kehittäjille vapautuu paljon enemmän aikaa luovuuteen. Mielestäni tämä on jo itsessään suuri positiivinen asia koko alan ja sen kehitysvauhdin kannalta, sanoo 24i:n Head of Product Stuart Huke.

Kuten IBC:ssä useasti todettiin, tekoäly on tullut jäädäkseen media-alalle. Riippuu meistä ihmisistä, mihin ja miten haluamme kehittää sitä. Kysymys "mitä haluamme tekoälyn tekevän ja miksi" on ehkä tärkein, eikä sitä saa unohtaa.

- Olemme vasta alkaneet nähdä, miten tekoäly vaikuttaa meihin, Dixon sanoi ja päätti keskustelun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly muuttaa media-alaa - Asiantuntijoiden näkemyksiä tekoälyn asenteellisuuteen, etiikkaan ja muihin kysymyksiin - Media Tailor

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvaneesta luovuudesta ja yhteiskunnan pelastamisesta aina asenteellisuuteen ja riskeihin. Tekoäly on muuttaa koko yhteiskuntaa.

# data[].attributes.headline
Stat.fi artikkeli + tutkimus suomalaisten median käytöstä pandemian aikana

# data[].attributes.subject
Stat.fi artikkeli + tutkimus suomalaisten median käytöstä pandemian aikana

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voimakas erottelu tilasto- ja rekisteritietojen välillä on osin historiaa. Moninkertaisen tiedonkeruun ylellisyydestä on resurssien niukentuessa jouduttu pitkälti luopumaan, ja suuri osa Tilastokeskuksenkin tilastoista perustuu hallinnollisiin aineistoihin.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
media mediankäyttö sosiaalinen media some-palvelut some internetin käyttö tieto- ja viestintätekniikan käyttö digitalisaatio digiloikka joukkoviestintä uutismedia televisio tv radio musiikki äänikirjat podcast koronapandemia covid-19 -pandemia covid-19 mediamarkkinat mediatalous sosiaaliset suhteet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Tieto&trendit - asiantuntija-artikkelit ja ajankohtaisblogit: Rauli Kohvakka, Kaisa Saarenmaa

# data[].attributes.attachment_link.title
Median merkitys on kasvanut pandemian aikana - monet ikäihmiset ovat ottaneet melkoisen digiloikan | Tieto&trendit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16-89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.