# data[].attributes.body
Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeisenä hellenistisenä aikana (323–30 eaa.) itäisten ja kreikkalaisten vaikutteiden yhdistelmästä muodostui hellenistinen kulttuuri (kreikkalainen + itämainen). Se kukoisti mm. Egyptin Aleksandriassa.
HELLENISMISTÄ keskeinen osa roomalainen maailmanvallan sivistystä

# data[].attributes.body
800 eaa. - 31.jaa
-Antiikista pohja: Kirjallisuus, filosofia, teatteri, taiteet ja arkkitehtuuri.
-Helleenien taiteesta tuli eurooppalaisen taiteen kaunesuihanne.
-Antiikinfilosofian ja näytelmäkirjallisuuden helmistä tuli eurooppalaisen kirjallisuuden esikuvia.
-Lähi-idässä alkanut tieteellinen tutkimus jatkui Platonin ja Aristoteleen kouluissa. Näin syntyi länsimaisen tieteellisen tutkimuksen perusta.
-Ateenan vapaiden kansalaisten keskuudessa kehittyneen demokratian pohjalle rakentui kaksituhatta vuotta myöhemmin ns. länsimainen demokratia
-Demokratiassa vain korkea arvoiset miehet

# data[].attributes.body
-Rooma suodatti kreikkalaisen sivistyksen osaksi länsimaista kulttuuria.
-Roomalaiset välittivät eurooppalaisille ajatuksen järjestäytyneestä ja tehokkaasta valtiosta, jossa lait ovat yhteiskuntaelämän pohja
-Kristinuskon julistaminen valtionuskonnoksi loi eurooppalaiseen kulttuuriin mallin kirkon ja valtion yhteenkuuluvuudesta
-Roomalaisten sotilaallisten valloitusten ihailu johti myöhemmin eurooppalaisen militarismin syntyyn.

# data[].attributes.body
700-luvulta 500-luvulle eKr.
Etruskit olivat keski-Italiassa olleet kansalaiset. He loivat pohjan pohjan Rooman kulttuurille.

# data[].attributes.body
On Rooman tasavallan aika 500-luvulta ajanlaskun alkuun.

# data[].attributes.body
ajanlaskusta 400-luvulle jKr.

# data[].attributes.body
476 jaa.

Rooman valtakunnan tuholla tarkoitetaan tapahtumia jotka johtivat Rooman valtakunnan jakautumiseen Länsi-Roomaan ja Itä-Roomaan, sekä lopulta Länsi-Rooman tuhoon. Rooman valtakunnan rappio ja tuho on historiantutkimuksen kannalta ongelmallinen tapahtumasarja, koska sille ei ole olemassa mitään yksittäistä syytä.

# data[].attributes.body
sääty-yhteiskunta: aatelisto, papisto, porvaristo, talonpojat
Kirkko uskoi säätyjärjestelmän olevan jumalan tahto eli kirkko vahvasti sääty-yhteiskunnan kannalla.

# data[].attributes.body
Paavi kruunasi Kaarle Suuren keisariksi, ja hänen karolingivaltakuntansa oli Euroopan merkittävin valtakeskus.

# data[].attributes.body
Sydänkeskiajalla Innocentius III:n aikana paavi oli Euroopan mahtavin henkilö.

# data[].attributes.headline
Katolinen ja Ortodoksinen kirkko jakautuu 1054

# data[].attributes.subject
Katolinen ja Ortodoksinen kirkko jakautuu 1054

# data[].attributes.body
Rooman paavi ja Konstantinopolin patriarkka julistivat toisensa kirkonkiroukseen

Ortodoksinen kirkko irtautuu virallisesti

# data[].attributes.body
renesanssi = Renessanssi oli taide-, kulttuuri- ja aatehistoriallinen murros siirryttäessä keskiajalta uuteen aikaan 1400-luvulta alkaen kuvataiteissa, kirjallisuudessa, musiikissa, tieteissä ja filosofiassa.

reformaatio = uskonpuhdistus, 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia.

Myöhäiskeskiajalla paavinistuin siirtyi Ranskan kuninkaan vaikutusvallan alaiseksi Avignonin kaupunkiin. Kirkon organisaatio vahvistui, mutta kirkon vastainen kritiikki kasvoi. Keskiajan lopussa kirkon hengellinen ja maallinen valta heikkeni. (esim. ß luonnontieteet, rutto)

# data[].attributes.body
Kokosi rooman lait

# data[].attributes.body
Arabian niemimaalla

Muslimiarmeijat valtasivat nopeasti nykyisen Lähi-idän, osan Pohjois-Afrikasta ja Espanjasta.

# data[].attributes.body
Romaaniselle kirkkoarkkitehtuurille tyypillistä ovat pyöreät holvikaaret, pienet ikkunat ja tynnyriholvit. Goottilaiselle arkkitehtuurille taas korkeat suippokaaret ja tornit sekä koristeellisuus.

# data[].attributes.body
Ranskasta --> Jerusalemiin

Ensimmäinen ristiretki oli vuosina 1095–1099 käyty uskonnollisesti perusteltu sotilaallinen konflikti kristityn Euroopan ja islamilaisen idän välillä. Ristiretki alkoi, kun paavi Urbanus II onnistui saarnoillaan vakuuttamaan joitakin maallisia hallitsijoita Pyhän maan uhatusta asemasta.

Ristiretket olivat paavin hyväksymiä, uskonnon avulla perusteltuja sotaretkiä, joita tehtiin keskiajalla. Aluksi tarkoitus oli vallata Jerusalem takaisin kristittyjen hallintaan, koska Egyptin fatimidit olivat estäneet pyhiinvaellukset sinne.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
Silloin Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Islannin alueilla asuneet viikingit kävivät kauppaa aina Bysantissa asti ja ryöstelivät muun muassa Brittein saaria. Viikinkien uskonto oli monijumalaista, mutta 1100-luvulla kristinuskosta tuli hallitseva uskonto.

# data[].attributes.body
Kerjäläissääntökunta =1200-luvulla luostarien rinnalle syntyneitä yhteisöjä, joiden jäsenet eivät olleet sidottuja luostarirakennuksiin, esim. fransiskaanit ja dominikaanit

# data[].attributes.body
uuden ajan murros juttuja

Renessanssi = antiikin uudelleen syntyminen

renessanssi on kulttuurivirtaus ja tyylisuunta, joka sai alkunsa Italiassa 1300-luvulla ja kukoisti Italian ohella muuallakin Euroopassa 1400- ja 1500-luvuilla

Renessanssi sai alkunsa 1300-luvun Italiassa, keskuksena Firenze, myöhemmin Rooma. 1500-luvun jälkeen renessanssi vähitellen väistyi uusien tyylisuuntauksien ja ajatusten tieltä.

# data[].attributes.body
Turkkilaiset valloittivat Konstantinopolin (Itä-Rooman keskus) ja kaupunki joutui turkkilaisten käsiin.

# data[].attributes.body
Kirjapainotaidon synty

Renessanssi ja uskonpuhdistus loivat uusia markkinoita.

Kultaseppä Johannes Gutenberg kehitti painokoneen. Se mullisti tieteen teon. Hän painoi esimerkiksi raamatun.

# data[].attributes.body
Amerikan löytäminen =Löytöretket Amerikkaan
Kristoffer Kolumbus löysi Amerikan vuonna 1492. Kolumbuksen oli tarkoitus löytää meritie Intiaan mutta purjehtikin Atlantin yli.

# data[].attributes.body
reformaatio
vanhalta nimeltään uskonpuhdistus. Katolisen kirkon uudistusliike, joka johti protestanttisten kirkkojen syntyyn 1500-luvun alussa.

# data[].attributes.body
Kuninkaan päätöksellä Ruotsissa Kustaa Vaasan ja Englannissa Henrik VIII:n. Näissä maissa paavin ja katolisen kirkon alaisuudesta irtaantuminen lisäsi hallitsijan valtaa.

# data[].attributes.headline
Tieteellinen vallankumous  jatkui 1500-1700-luvulle asti

# data[].attributes.subject
Tieteellinen vallankumous  jatkui 1500-1700-luvulle asti

# data[].attributes.body
Tieteellinen vallankumous ilmeni 1500–1700-luvuilla erityisesti tähtitieteessä.

Tieteellinen vallankumous tarkoittaa suunnilleen vuosien 1500–1700 välisenä aikana Euroopassa tapahtunutta luonnontieteiden nousua. Tieteen edistymiselle antoi vauhtia kokeellisten menetelmien käyttö, fysiikan matematisointi ja uudet tutkimusvälineet, kuten kaukoputki ja mikroskooppi.

# data[].attributes.headline
Hallitsijan valta kasvoi monissa Euroopan maissa 1600-luvulla

# data[].attributes.subject
Hallitsijan valta kasvoi monissa Euroopan maissa 1600-luvulla

# data[].attributes.body
Barokki oli taidesuuntaus, jota sävytti suurellisuus. Se käytti mahtipontisuutta ja ylenpalttista koristeellisuutta luomaan draamaa ja jännitettä maallisen ja kirkollisen vallan ilmaisukeinona kuvanveistossa, maalaustaiteessa, arkkitehtuurissa, sisustuksessa, kirjallisuudessa, teatterissa ja musiikissa.

# data[].attributes.body
Valistusfilosofit alkoivat kritisoida itsevaltaista yhteiskuntaa 1600-luvun lopulta alkaen, mutta varsinainen valistuksen aika oli 1700-luvulla.

Valistukselle ominaista itsevaltiuden kritisoiminen, järjen korostaminen ja kirkon vaikutusvallan vähentäminen.

# data[].attributes.body
Ranskan suuri vallankumous oli Ranskassa vuonna 1789 käynnistynyt yhteiskunnallinen vallankumous ja sitä seurannut, vuoteen 1799 kestänyt ajanjakso, jolloin aiemman ancien régimen ajan absolutistinen monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin.

Vallankumouksen taustalla oli kansalaisten tyytymättömyys kuningas Ludvig XVI:n itsevaltaiseen hallintoon sekä valistusaatteiden vaikutus. Porvareista oli myös tullut yhtä varakkaita ja vaikutusvaltaisia kuin kuninkaasta ja he haastoivat kuninkaan valta-asemaa.

# data[].attributes.body
Tunnusmerkit:

Keveys

Sirous

Pastellisävyt

Aistinautinnot

Luonnonläheisyys

# data[].attributes.body
Uusklassismi vaikutti 1700- ja 1800-luvuilla, ja sen esikuvina olivat antiikin Kreikka ja Rooma. Tänä aikana pyrittiin yksinkertaisempaan ja tasapainoisempaan tyylikkyyteen.

Uusklassismilla tarkoitetaan valistuksenajan taideliikettä, jossa korostettiin antiikin kulttuurin paremmuutta aikaisempiin kulttuureihin verrattuna. Erityisesti uusklassismin arkkitehtuurissa alettiin hahmottaa kreikkalaisen ja roomalaisen antiikin eroavaisuuksia.

# data[].attributes.body
Kaikki tieteen alat kehittyivät ja syntyi uusia tieteenaloja kuten psykologia, joka tutkii ihmisen mieltä ja ajattelua sekä sosiologia, joka tutkii yhteisöjä.

# data[].attributes.body
Eurooppalainen yhteiskunta modernisoitui 1800-luvulla teollistumisen, kaupungistumisen ja politiikan kehittymisen seurauksena.

1800-luvulla yksilön vapaudet myös lisääntyivät: orjakauppa Amerikkaan ja orjuus Yhdysvalloissa kiellettiin. Miesten äänioikeus yleistyi ja koulutus kehittyi ja yleistyi vähitellen.

# data[].attributes.body
Nationalismi eli kansallisuusaate muutti ihmisten ajattelua 1800-luvulla. Nationalismin mukaan kaikki ihmiset kuuluvat laajempaan ryhmään, kansaan. Kansalla tarkoitettiin samalla alueella asuvia ihmisiä, joilla oli yhteinen kieli, uskonto ja historia. Nationalismin mukaan jokaisen kansan pitäisi saada oma valtio.

# data[].attributes.body
Charles Darwinin kehittämä biologisen kehityksen eli evoluution selitys, joka painottaa eliöiden muuntelua, voimakasta lisääntymistä ja taistelua olemassaolosta. Darvinismin mukaan evoluutiota ohjaa etupäässä luonnonvalinta.

# data[].attributes.body
Kuningatar Viktorian ainutlaatuinen 63 vuotta kestänyt valtakausi eli viktoriaaninen aikakausi (1837-1901) muovasi modernin Britannian.

# data[].attributes.headline
Surrealismin ja dadaismin synty 1900-luvun alussa

# data[].attributes.subject
Surrealismin ja dadaismin synty 1900-luvun alussa

# data[].attributes.body
Surrealismi ja dadaismi syntyivät 1900-luvun alkupuoliskolla, ja molemmat haastoivat 1800-luvun porvarillisia arvoja. Molemmissa pyrittiin ohittamaan järki taiteen luomisessa. Surrealismi otti merkittäviä vaikutteita Sigmund Freudin alitajuntaa ja seksuaalisuutta koskevista teorioista.

# data[].attributes.headline
Naisten yleinen ja yhtäläinen äänioikeus 1900-luvulla

# data[].attributes.subject
Naisten yleinen ja yhtäläinen äänioikeus 1900-luvulla

# data[].attributes.body
Naisliikkeen vaatima naisten yleinen ja yhtäläinen äänioikeus toteutui vasta 1900-luvulla, vaikka naisten oikeudet paranivat jo aikaisemmin esimerkiksi oikeutena työntekoon ja itsensä elättämiseen.

# data[].attributes.body
1950-luvulla Yhdysvalloissa syntyi nuorisokulttuuri, kun suuret ikäluokat saavuttivat teini-iän. 1960-luvulla rock-musiikki ja farkut olivat nuorisokulttuurin tunnusmerkkejä.

Nuorisokulttuuri oli kansainvälistä, ja vaikutteet levisivät muun muassa television ja radion kautta esimerkiksi Eurooppaan. Nuorisokulttuuri myös sirpaloitui, kun 1960- ja 1970-luvuilla syntyi erilaisia alakulttuureja, kuten hippiliike.