# data[].attributes.body
I historisk perspektiv

# data[].attributes.body
Magtanvendelse er, når personalet gennemfører omsorgen med magt og i nogle tilfælde, når personen forholder sig passivt, og altså ikke giver et gyldigt samtykke. Magtanvendelsesreglerne regulerer udtømmende, hvilke former for magt, der lovligt kan anvendes inden for det sociale område.

# data[].attributes.body
Servicelovens regler om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten bygger på det enkelte menneskes ret til selv at bestemme, uanset om man har nedsat psykisk funktionsevne eller ej. Udgangspunktet er således beskyttelse af den personlige frihed.

Serviceloven giver mulighed for at anvende en række magtanvendelsesforanstaltninger. Der er indberettet 4 tilfælde af magtanvendelse, som falder uden for Servicelovens regler for magtanvendelse.

Magtanvendelse kan, som sidste udvej, bruges i situationer, hvor borgeren har en betydelig eller varig nedsat psykisk funktionsevne. Samtidig skal borgeren være ude af stand til at handle fornuftigt eller overskue konsekvenserne af sine handlinger.

Magtanvendelse skal altid være det sidste, man overvejer og afprøver for at hjælpe en person . Det vil sige, at man skal have afprøvet flere plejemæssige og socialpædagogiske tiltag, før man begynder at overveje at ansøge om tilladelse til at bruge magt. Magtanvendelse må aldrig erstatte omsorg, pleje og socialpædagogisk bistand

# data[].attributes.body
Det er magtanvendelse, når borgeren ikke frivilligt medvirker til foranstaltningen. Alle former for magtanvendelse skal registreres og indberettes. Socialstyrelsen står for formidlingen af reglerne om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten, både på børne- og ungeområdet og på voksenområdet.

# data[].attributes.body
Det er et redskab i psykiatrien, der kan bruges som sidste udvej.​

Magtanvendelse i psykiatrien betyder, at man får nogen til at gøre noget direkte mod vedkommendes vilje. F.eks. Når vedkommende ikke ønsker at få noget som medicin osv. eller laver noget, så tvang kan hjælpe personaler i psykiatri afdeling at overbevist patienter i forhold deres aktuelle situation.

# data[].attributes.body
Tvang betyder, at man får nogen til at gøre noget mod vedkommendes vilje.
Magtanvendelse/tvang er et redskab, der kan bruges som en sidste udvej.
Det skal altid være begrundet i, at det er til borgerens bedste.

# data[].attributes.headline
Formålet med magtanvendelse i psykiatrien

# data[].attributes.subject
Formålet med magtanvendelse i psykiatrien

# data[].attributes.body
Tvang i psykiatrien kan ikke helt undgås, men den skal udøves efter psykiatrilovens princip kan være muligt hensyn til patienten, således at der ikke forvoldes unødig krænkelse. Formålet med magtanvendelsen er altså behandling for at redde en patient som er sindssyg, eller i en tilstand der kan ligestilles hermed, hvis liv eller helbred er truet eller at afværge fare for andres liv eller helbred.

# data[].attributes.headline
Etisk dilemma i forhold til magtanvendelse

# data[].attributes.subject
Etisk dilemma i forhold til magtanvendelse

# data[].attributes.body
Socialt arbejde er præget af problemer, der ikke umiddelbart har en løsning. Derfor er arbejdet ofte vanskeligt og præget af dilemmaer. Og etiske problemstillinger handler om, hvordan det i en moralsk eller etisk forstand er rimeligt og retfærdigt at behandle hinanden til forskel fra fx hvad der er juridisk korrekt, økonomisk optimalt, eller praktisk/administrativt hensigtsmæssigt.
Et etisk dilemma er en vanskelig situation, hvor du skal træffe et valg mellem to eller flere valgmuligheder. Uanset hvad du vælger, er resultatet ikke det, du helst vil have. Det etiske dilemma adskiller sig fra andre typer dilemmaer ved, at etik, moral og normer spiller ind, når vi skal vælge den bedste handling.
For eksempel er der ingen, der vil sidde ved siden af ham i spisestuen. Denne situation kan være et etisk dilemma, fordi: På den ene side vil du respektere hans ønske og ikke presse ham for meget. Du mener, at borgeren selv har ret til at bestemme, derfor vil du helst ikke bruge tvang.

# data[].attributes.body
Det kan være svært at definerer helt præcist, hvornår det går fra at være omsorg til magtanvendelse.
Hvor går grænsen?

Eksempel:
Ragnhild på 71 lider af demens. Som SSA, har du gentagne gange observeret, at Ragnhild går udenfor i frostvejr uden sin frakke! Hvordan skal SSA forholde sig til det? Tvinge Ragnhild til at tage overtøj på? Eller lade stå til?

# data[].attributes.body
Læger kan tvinge inhabile i behandling

Ny lov betyder, at læger skal forholde sig til somatisk tvangsbehandling uden psykiateres involvering. Formand for Dansk Psykiatrisk Selskab forudser, at overgangen kan blive svær.

# data[].attributes.body
Nej, det kan vi nok ikke helt undgå.

Etisk dilemma:
*Hvad anses for at være magtanvendelse?
*Hvornår er det for borgerens bedste?
*Hvornår er det for behandlernes bedste?

Strategier til at forebygge konflikter/
undgå magtanvendelse kan være:

* Vær rummelig

* Bak op

* Udfold jer fysisk

* Signalér ligeværd

* Sæt samarbejdet i centrum

* Se patientens funktionsniveau

* Synliggør dig for borgeren

* Sæt handling bag

.

# data[].attributes.body
Definition/typer, som anses for tvang:

Låse inde.
Medicinering.
Fastholdelse.
Fysisk uønsket kontakt.
Afkræve ydelser.
Trusler.

Hvilken målgruppe gælder magtanvendelsesreglerne for?
* Voksne med betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne.

Hvornår skal magtanvendelse indberettes og hvordan?
* Inden for 24 timer
* Personalet skal anvende indberetningsskemaer, der ligger på Social- og Boligstyrelsens hjemmeside.