# data[].attributes.body
Suunnittele lukemiskysely oppilaillesi/opiskelijoillesi. Millaisia lukijoita he ovat? Mitä he kokevat tärkeäksi? Mikä ei ainakaan toimi? Mikä heidän mielestään voisi saada lukemaan enemmän?

Vaihtoehtoinen tehtävä: Tutustu joihinkin kirjagrammaajiin. Miten kirjagrammausta voisi hyödyntää lukemisen ja kirjallisuuden opetuksessa?

# data[].attributes.body
Lukijakyselyyni vastasi hieman yli sata oppilasta. Heissä on mielestään innokkaita tai monipuolisia sekä laiskoja tai huonoja lukijoita. Osaa lukeminen ei kiinnosta, kirjat ovat tylsiä tai liian pitkiä taikka heillä on parempaa tekemistä.

Toisia lukeminen taas rauhoittaa tai opettaa. Se lisää mielikuvitusta, parantaa sanavarastoa ja keskittymiskykyä sekä vie toiseen maailmaan.

Esteitä lukemiselle ovat liian vähäinen vapaa-aika, liiallinen kännykän käyttö, liian pitkät kirjat ja se, ettei lukemisesta pidetä.

Lukemista lisäisivät hyvät, mielenkiintoiset ja toisten suosittelemat kirjat sekä valinnanvapaus.

# data[].attributes.body
Viime vuosina olen hyödyntänyt Studeon valmiita kyselyitä siitä, mitä oppilaat lukevat/mikä kuulostaa kiinnostavalta luettavalta/millaisiksi lukijoiksi tuntevat itsensä jne. Näistä saa sellaista "nopeaa" tietoa oppilaiden lukuharrastuksesta ja kiinnostuksenkohteista.

Joskus seiskojen kanssa on tehty sellaisia Minä lukijana -kollaaseja seinälle. Niihin on piirretty/leikattu/tulostettu/muinoin kopioitu kotoa tuotua valokuvia, joissa on oppilaalle tärkeitä kirjoja ja lukupaikkoja. Näitä oli kiva tehdä - miksihän tuntuu, ettei aika enää riitä?

# data[].attributes.body
Ensimmäinen yritys taisi mennä väärään paikkaan... Tässä uusi yritelmä.

Viime vuosina olen hyödyntänyt Studeon valmiita kyselyitä siitä, mitä oppilaat lukevat/mikä kuulostaa kiinnostavalta luettavalta/millaisiksi lukijoiksi tuntevat itsensä jne. Näistä saa sellaista "nopeaa" tietoa oppilaiden lukuharrastuksesta ja kiinnostuksenkohteista.

Joskus seiskojen kanssa on tehty sellaisia Minä lukijana -kollaaseja seinälle. Niihin on piirretty/leikattu/tulostettu/muinoin kopioitu kotoa tuotua valokuvia, joissa on oppilaalle tärkeitä kirjoja ja lukupaikkoja. Näitä oli kiva tehdä - miksihän tuntuu, ettei aika enää riitä?

# data[].attributes.body
Miten voisit oppia tuntemaan opiskelijoiden ajatuksia lukemisesta nykyistä paremmin?

Jaa kirjallisuuden opetuksen ideat, jotka ovat saaneet vastakaikua kohderyhmässäsi.

# data[].attributes.body
Miten voisit oppia tuntemaan opiskelijoiden ajatuksia lukemisesta nykyistä paremmin?

Jaa kirjallisuuden opetuksen ideat, jotka ovat saaneet vastakaikua kohderyhmässäsi.

# data[].attributes.body
Miten voisit oppia tuntemaan oppilaiden ajatuksia lukemisesta nykyistä paremmin?

Jaa kirjallisuuden opetuksen ideat, jotka ovat saaneet vastakaikua kohderyhmässäsi.

# data[].attributes.body
Teetätän lukion ykköskurssin alussa kyselyn opiskelijan lukutottumuksista. He tekevät mediaelämäkerran, johon on liitettynä lukijaelämäkerta. Kysyn, mitä he ovat lukeneet elämänsä aikana alkaen lapsuudesta, mitä katsoneet tv:stä, mitä kuunnelleet radiosta, millaisia sarjakuvia lukeneet ja mitä elokuvia nähneet. Kysyn myös lukemisen merkitystä ja asennetta lukemiseen. Millaisia kirjoja lukion aloittaja haluaisi lukea ja millainen lukutaito on opiskelijan omasta mielestä lukion aloittamisen hetkellä.

Ekan kurssin alussa kertaan ja opetan kirjallisuuskäsitteitä ja lukuajan jälkeen teetätän kysymysten pohjalta kirjakeskustelut ryhmissä. Seuraan ja kuuntelen ryhmän pöytäkeskusteluja kirjasta. Lopuksi opiskelijat saavat kirjoittaa itsestään palautteen kirjan lukijana.

# data[].attributes.body
Viime vuosina olen hyödyntänyt Studeon valmiita kyselyitä siitä, mitä oppilaat lukevat/mikä kuulostaa kiinnostavalta luettavalta/millaisiksi lukijoiksi tuntevat itsensä jne. Näistä saa sellaista "nopeaa" tietoa oppilaiden lukuharrastuksesta ja kiinnostuksenkohteista.

Joskus seiskojen kanssa on tehty sellaisia Minä lukijana -kollaaseja seinälle. Niihin on piirretty/leikattu/tulostettu/muinoin kopioitu kotoa tuotua valokuvia, joissa on oppilaalle tärkeitä kirjoja ja lukupaikkoja. Näitä oli kiva tehdä - miksihän tuntuu, ettei aika enää riitä?

# data[].attributes.body
Selasin mielivaltaisesti grammaajia, mutta itselleni näyttävä KUVAKAVALKADI jää päällimmäiseksi, mikä luo vaikutelman "missä lukuvaiheen työ?" Toki siinä esitystavassa kirjojen kannet ovat näkyvillä, monihan innostuu vetävästä kannesta.

Kyselynä teetän itsekin noita MINÄ LUKIJANA -tyylisiä kirjeitä, ja monesti eläytyviä LUKUPÄIVÄKIRJOJA ÄI01:llä. Molemmat paljastavat kyllä lukijahistoriaa, lukuinnon ja eläytymisentaitoja - tai niiden puutetta. Lapsena luetut teokset ja lukudiplomit ovat jääneet useimmille hyvin mieleen.

Ongelma on se, että samoja opiskelijoita ei usein saa heti seuraaville kursseilleen. Niinpä unohtaa heidän kirjallisuus-nohevuutensa, harva näet vapaaehtoisesti alkaa julistaa rakkauttaan kirjoihin, kun ryhmä vaihtuu. Ei myöskään uusien jaksojen alussa ole kovin paljon aikaa kaivaa tietoja ns. lukuvastaisten toiveisiin, jos mikään vinkkilista ei auta alkuun tai koulukirjaston tarjonta ei kelpaa eikä kirjastoonkaan jaksa kävellä.

Äänikirjoja saa toki lukea, mutta ne ilman muistiinpanoja ovat haaste sitten ANALYYSIVAIHEESEEN: kuulokuviahan ei muista eikä tietoa voi kaivaa nopeasti esiin.

Lukiokirjasto ei ole laaja mutta luettavaa toki kaikille riittäisi. En ole tänä lukuvuonna opettanut KIRJALLISUUS-moduuleita, joissa on aika luontevaa kysellä lukumuistoja myös.

Pitäisi varmaan kyselyssä kartoittaa, kuka opiskelijoista seuraa grammaajia aktiivisemmin. Joka tapauksessa moni tahtoo lukea samoja kirjoja kuin muut samanikäiset, vaikka aina valinta ei ole osuvin jonkin moduulin teemojen kannalta. Jos kirja innostaa lukijaa, onhan se toki ansio ainakin ykkösellä, ennen analyyttisempiä ÄI04- ja ÄI08-moduuleita.

Huom. lukiossamme on LOPS2021 alkaessa nämä tarjottu peräkkäin (1.vsk kevät ÄI04, 2. vsk syksy ÄI08), koska monen abin kirjoitusesteenä oli ed. keväällä KIRJATYÖN VUOKSI KESKEN JÄÄNYT kurssi (vÄI06 tai ÄI08). Tämä tulee muuttumaan, koska lukiot yhdistetään, vaikka tuo ed. kuvattu "ABI ja puuttuva ÄI08" -ongelma on kyllä tällä selätetty.

Pitkään aikaan en ole yhteisluettanut teoksia koko ryhmällä, koska “pakkoluku” on ollut kirosana. Nykyisin taas hehkutetaan yhteislukemisen ilosanomaa. =>

Nyt alkoi kaksi lukion ÄI05:sta, ja houkuttelin (vai painostin?) ryhmät mukaan Tuntematon sotilas -yhteislukuun, sitten havaitsin Ylen TS-LUKUMARATONIN. Emme toki rysäytä 5.12. valmiiksi, mutta aioin seurata maratonia ja kehotan opiskelijoita mukaan johonkin lukuvaiheeseen - toki sen 6.12. leffaversionkin saa katsoa. Ikävän ajankohtainen on tämä SOTA-TEEMA taas, mutta kaikkea muutakin Linnan klassikko sisältää.

Tarkoitus on edetä TS luku-pari kerrallaan, osittain tunneillakin, ja sitten ryhmittelen eri pulinaporukoiksi - kesk.teemat ja ryhmitys vaihtelevat lukujen mukaan. Saatetaan kirjoittaakin (LT) TS:stä, jos ei tule liian raskaaksi - ÄI05:lla on niin paljon muuta olennaista (pakollista) analyyseihin.

Aiemminhan TS luettiin lähes aina lukion “vaikuttavassa kurssissa”.  Minusta yläasteella teos on yhteisesti liian aikaisin, jos ei ole aktiivilukija. Aikanaan oli paneeleita tai analysoivia puheita / keskusteluja eri TS-teemoista, näitähän työtapoja oppikirjoissa oli tuolloin tarjolla  - ja niiden ideamonisteita kaivelin avuksi arkistoistani.

Samoin kokoan luku- ja analysointiavuksi linkkejä TS-aiheisiin sivuihin ja podcasteihin. Elokuvaversioita saa katsella toki myös, mutta KIRJAsta keskustellaan (ehkäpä into ehdotukseeni syntyi siitä, että leffa on tuttu ja osa kuvittelee sillä selviävänsä?).

Aikanaan viime vuosituhannella kun kyselin lukijoilta lyhyesti (ei vaadittu nykyajan loputonta itsereflektio-settiä), lähes jokainen piti TS:ää vaikuttavana kokemuksena ja erityisesti tytöt yllättyivät kirjasta positiivisesti, vaikka aluksi murredialogi olikin haaste. Lisäksi KAIKKI havaitsivat, että yhdessä saman teoksen käsittely helpottaa ymmärtämään tarinan yksityiskohtia - minkä toki ÄI-opettajat tietävät. LUKUTAIDON FIKTIO-osuuden tehtävissähän juuri kerronnan yksityiskohtien analyysitaidot ovat testattavina.

Kollegat ovat kyllä aika ajoin luettaneet joillain ryhmillään koulussa olevia kirjasarjoja - itse en pitkään aikaan, koska tätä työtapaa ei uusimmat oppikirjat paljonkaan tehtävinä tarjoa ja olen tahtonut testata uusien kirjasarjojen tehtäviä.

Ajattelin kysellä tästä työtavasta kahdelta ryhmältä, kun se etenee tai on valmis.

# data[].attributes.body
Otan vapauden ja teen pienimuotoisesti kaksi tehtävää.

1. Lukemiskyselynä voi käyttää oppikirjan Ammattilainen viestii (Alajärvi ym.) alkutehtävää, joka liittyy lukemiseen. Omassa kyselyssäni olen kysynyt mm. sitä, onko opiskelijan lukeminen lisääntynyt/ vähentynyt/ pysynyt samanlaisena lapsuudesta nuoruuteen/ aikuisuuteen. Pyydän myös tekemään konkreettista suunnitelmaa siitä, miten opiskelija voi lisätä lukemista jokaiseen päiväänsä.

2. Kirjagrammaus on asia, johon meillä ammatillisessa koulutuksessa kannattaisi opiskelijoiden kanssa tutustua enemmänkin - monesta syystä. Ehkä joku opiskelija innostuisi kirjagrammaajien avulla lukemisesta uudelleen tai uudella tavalla? Oppilaitoksella voisi olla tähän tarkoitukseen oma kirjallisuusaiheinen tili. Ajattelen, että ammatillisessa koulutuksessa lukeminen on tärkeintä, ja analysointi tulee vasta hyvänä kakkosena. Tähän kirjagrammaus sopisi hyvin: luetaan ja iloitaan luetusta ilman, että raskaampaa analyysitaakkaa olisi niskassa. Ammatillinen koulutus on juuri nyt tuntuvien säästöjen kohteena, mutta onneksi kaikki ei ole rahasta kiinni - ei ainakaan kirjagrammaus.

# data[].attributes.body
Lukemiskysely yläkoululaisille
Teetän kyselyn 7.–9.-luokkalaisille ennen viimeistä jaksoa saadakseni selville mieltymyksiä kaunokirjallisuuden suhteen.
1.	Mitä luet vapaa-ajalla? (myös lyhyet tekstit lasketaan)

2.	Millaisia kirjoja luet mieluiten? Esim. nuortenkirjat, tietokirjat, kauhu, scifi, fantasia, romantiikka, dekkarit yms. Voit myös nimetä kirjan ja/tai kirjailijan.


3.	Mitkä asiat innostavat sinua lukemaan, kotona tai koulussa? Ympyröi.

4.	Mitä haluaisit lukea lukuvuoden viimeisessä jaksossa?

# data[].attributes.headline
Kirjagrammauksesta ja sen käytöstä opetuksessa

# data[].attributes.subject
Kirjagrammauksesta ja sen käytöstä opetuksessa

# data[].attributes.body
KIrjagrammaus on lukijoiden yhteisöllinen harrastus, jossa vinkkaillaan luetuista kirjoista ja osallistutaan erilaisiin lukukampanjoihin ja haasteisiin. Lukiolaisten kanssa olemme lukupiirikurssilla joskus tutustuneetkin kirjagrammaukseen ilmiönä, koska toinen meistä kuuluu itse myös kirjagrammaajiin ja on osannut kertoa tarkemmin lukuharrastuksen yhteisöllisyydestä. Olemme osallistuneet välillä Oulun alueen kirjagrammaajien toimintaan, esim. Silent Book Clubiin, teatterin ja kirjaston yhteistyössä järjestämiin keskusteluhetkiin sekä teatteriesitysten katsomiseen yleisönä. Yleensä valitsemamme teatteriesitykset ovat sellaisia, joihin luetaan ensin se teos, josta näytelmä kertoo. Opetuksessa kirjagrammaajilta voisi ottaa oppia esimerkiksi kirjoista tehtävistä kirjapostauksista ja kirjavinkkauksista, joita myös teimme lukiolaisten kanssa muutama vuosi sitten. Lisäksi kirjagrammaajilta saa ajankohtaisia lukuvinkkejä, jos hyvää luettavaa on muuten hankala keksiä tai löytää.

# data[].attributes.body
Teetin Forms-kyselyn osalla opiskelijoistani. Kyselyyn vastasi 53 ammattiopiston ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijaa (suurin osa oli ensimmäisen vuoden opiskelijoita).

Joitakin tuloksia ja huomioita:

11 % ajattelee, että lukeminen on kivaa

40 % ajattelee, että lukeminen on ihan ok

19 %:n mielestä lukeminen ei ole kovin kivaa

43 % pitää lukemista tylsänä

6 % ajattelee, että lukeminen on vastenmielistä

2 %:n mielestä lukeminen on vaikeaa

11 % on valmis lukemaan enemmän, jos siitä saa rahaa

Suurin osa lukee mieluiten kotona. Eniten luetaan asiatekstejä (oppikirjoja ja uutisia), mutta myös fiktiota (romaaneja). Aku Ankkaa ilmoitti lukevansa kaksi vastaajaa, mutta muut eivät maininneet lukevansa sarjakuvia. Aika moni ilmoitti lukevansa erilaisia tekstejä, kaikkea tai ei mitään.

Lukemaan innostaa kiinnostava teksti tai mielenkiintoinen aihe. Moni ilmoitti, että mikään ei innosta lukemaan (varsinkaan pakko). Opiskelijat lukisivat enemmän, jos löytäisivät itseään kiinnostavia kirjoja tai tekstejä. Lisäksi osa (11 %) lukisi enemmän, jos siitä saisi rahaa : ) Sama määrä, eli 11 %, ilmoitti, että mikään ei saisi heitä lukemaan enemmän ja 23 % ei osannut kertoa, mikä saisi heidät lukemaan enemmän.

Opiskelijoilla on tietoa lukemisen hyödyistä. Vastauksissa mainittiin mm. keskittymiskyvyn ja lukutaidon paraneminen, oppiminen, tiedon lisääntyminen ja sanavaraston kasvaminen.

Päivittäin lukee 4 % ja viikoittain 28 %. Harvemmin kuin kerran vuodessa lukee 11 % ja kerran vuodessa lukee 9 %.

# data[].attributes.body
Aloitimme seiskaluokkalaisten kanssa uuden kokonaisteoksen yhdessä. Sen tiimoilta pohdimme yhdessä ja pienryhmissä keskustellen lukutottumuksia ja lukemisen hyötyjä. Keskustelu oli vilkasta ja sai oppilaat pohtimaan, miten omia lukutottumuksia voisi kehittää.

# data[].attributes.body
Teetän aina 7.-luokkalaisille lukuvuoden aluksi kirjoitelman, jossa he kertovat omasta lukuhistoriastaan. Annan heille apukysymyksiä, joista toivon heidän kirjoittavan. Millaisia kirjoja ovat lukeneet lapsena ja alakoulussa? Mitä kirjoja ovat lukeneet alakoulussa ja miten niitä käsiteltiin? Mitä heille on luettu pienenä ääneen? Mitkä kirjat ovat jääneet mieleen? Millaisia kirjoja lukevat tällä hetkellä? jne.