# data[].attributes.body
De 6 indsatsområder

1. Forbedringskultur

Der skal derfor skabes og fastholdes en kultur, hvor medarbejderne har lyst til at udføre deres job en lille smule bedre hver dag. For at muliggøre dette, skal der fx ryddes op i unødvendige registreringer og vejledninger for at frigøre tid.

Der skal også indføres udgående kvalitetsteam, der kan støtte op og fungere som en ekstra resurse, som der kan trække på.

2. Kvalitetsmål

Kvalitetsmålene er politisk bestemte og skal fungere som en fælles forståelse af, hvad kvalitet er, og hvordan den skal udvikles, fastholdes og måles.

3. Behandling med patienten i centrum

Patienten og pårørende skal inddrages, således der er sikkerhed for, at fokus er patientens ønsker og behov.

Inddragelsen kan også betyde, at borgeren er med til at bidrage til behandlingsforløbet.

4. Synlighed

Forskellige spørgsmål skal afklare forskellige udfordringer omkring borgeren og skal bruges til læring og videndeling på tværs af faggrupper, afdelinger og sektorer og til at øge opmærksomheden på best practice på forskellige områder som fx pleje og behandling.

5. God ledelse i sundhedsvæsenet

Ledelsen skal deltage aktivt i arbejdet ved at inddrage og motivere sundhedspersonalet til at yde deres bedste. Ledelsen skal gribe ind, hvis kvaliteten ikke er i orden, og den skal sørge for, at der iværksættes tiltag, der kan rette op på dette.

6. Fortsat udvikling af kvaliteten

Kvalitetsprogrammet er ikke et færdigt produkt, men en ramme, som udvikles af de forskellige medarbejdere og parter, der deltager i kvalitetsarbejdet.

# data[].attributes.body
Det sundhedsfaglige perspektiv, som handler om, hvordan bl.a. social- og sundhedsassistenter, sygeplejersker, fysioterapeuter og læger vurderer kvaliteten af et område. Sundhedspersonerne vil ofte være optagede af sundhedsvæsnets kerneydelser som forebyggelse, behandling, pleje og rehabilitering. Kvalitet i dette perspektiv handler altså oftest om, hvilke ydelser patienten eller borgeren skal have, og hvordan disse ydelser forbedrer patientens helbred og livssituation.

Det politiske perspektiv. Her handler det oftest om rammerne og de resurser, der er til stede, og at der skal være resurser nok til, at borgerne kan få flest mulige ydelser. Det betyder, at kvaliteten i dette perspektiv kan handle om, at borgerne har lige adgang til de ydelser, der leveres, eller at borgerne er tilfredse med den behandling, de har fået.

Brugerperspektivet. Her handler det om, hvordan patienterne og borgerne vurderer kvaliteten af de ydelser, de modtager. Patienterne og borgerne er de eneste, der oplever et forløb fra start til slut, og derfor har de en enestående mulighed for at vurdere kvaliteten af fx et operationsforløb fra forundersøgelser, til den præ-, per- og postoperative pleje samt det efterfølgende rehabiliteringsforløb. Borgerperspektivet kommer bl.a. frem i de landsdækkende undersøgelser af patientoplevelser (LUP), der foretages hvert år på offentlige og private hospitaler.

# data[].attributes.headline
Farverne fortæller altså regioner og kommuner, hvordan de har udviklet sig det foregående år, samt hvordan de er placeret i forhold til gennemsnittet i hele landet.

# data[].attributes.subject
Farverne fortæller altså regioner og kommuner, hvordan de har udviklet sig det foregående år, samt hvordan de er placeret i forhold til gennemsnittet i hele landet.

# data[].attributes.body
rød: negativ udvikling, og under gennemsnittet.

gul: poristiv udvikling, og under gennemsnittet/negatic udvikling, men over gennemsnittet.

grøn: positiv udvikling, og over gennemsnittet.

# data[].attributes.headline
STYRKET INDSATS FOR DEN ÆLDRE MEDICINSKE PATIENT

# data[].attributes.subject
STYRKET INDSATS FOR DEN ÆLDRE MEDICINSKE PATIENT

# data[].attributes.body
Handlingsplanen omfatter otte indsatsområder, der kan arbejdes med for at styrke indsatsen for den ældre medicinske patient:

Tidlig opsporing af begyndende sygdom (TOBS) og mere rettidig indsats.

Styrkede kommunale akutfunktioner.

Kompetenceløft i den kommunale hjemmesygepleje.

Styrket indsats mod overbelægning.

Flere udgående sygehusfunktioner og øget rådgivning til kommuner og almen praksis.

En indsats, der hænger mere sammen.

Bedre styr på medicinen.

Bedre digitalt samarbejde i komplekse patientforløb.

# data[].attributes.body
De lokale mål skal sammen med de otte nationale mål sikre, at den enkelte social- og sundhedsassistent, sygeplejerske og læge har frihed til at tænke høj kvalitet i det daglige arbejde, alt efter hvilke konkrete udfordringer der gør sig gældende i fx plejen eller behandlingen af borgeren. Det betyder, at der er forventninger til, at du som social- og sundhedsassistent kan være med til at skabe forandringer i kvalitetsarbejdet.

For at hjælpe og støtte dette kvalitetsarbejde skal der indføres lærings- og kvalitetsteam, der består af forskellige fagpersoner fra praksis og ledere.

# data[].attributes.body
De nationale mål skal sikre, at alle sundhedsvæsenets aktører – sygehusene, kommunerne og almen praksis – arbejder i en tydelig og fælles retning mod højere kvalitet og samtidig gøre det lettere at overskue, hvor der er behov for forbedringer.

# data[].attributes.body
Ved obstipation, type 1 el. 2 efter Bristol skalaen

Manglende fysisk aktivitet kan øge risikoen for obstipation

Manglende appetit, da smerter kan være stærke ved obstipation

KostRygningAlkoholMotion

Medicinsk behandling:

https://pro.medicin.dk/Laegemiddelgrupper/Grupper/315373#a000

https://pro.medicin.dk/Laegemiddelgrupper/Grupper/21070#a000

Instruktionsvideo: https://www.medicininstruktioner.se/ferring/klyx/

# data[].attributes.body
Borger/patient inddragelse, samt pårørende

Hvad vil Anna?

Hvordan kan vi hjælpe Anna?

Dokumentation - Observation, afføringsskema, tilstande

KRAM

Toiletvaner

Evaluering (løbende)

VAR: https://www.varportal.dk/portal/procedure/10099/18