# data[].attributes.body
Aristóteles fue un filósofo, polímata y científico griego nacido en la ciudad de Estagira, al norte de la Antigua Grecia. Es considerado junto a Platón, el padre de la filosofía occidental. Sus ideas han ejercido una enorme influencia sobre la historia intelectual de Occidente por más de dos milenios

-Nacimiento: 384 a. C., Estagira, Grecia

-Fallecimiento: 322 a. C., Calcis, Grecia

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Colaboradores de los proyectos Wikimedia

# data[].attributes.attachment_link.title
Aristóteles - Wikipedia, la enciclopedia libre

# data[].attributes.attachment_link.description
Aristóteles (en griego antiguo: Ἀριστοτέλης [Aristotélēs]; en griego moderno: Αριστοτέλης [Aristotélis]; en latín: Aristoteles; Estagira, 384 a. C.-Calcis, 322 a. C.)[1]​[2]​[3]​[4]​ fue un filósofo, polímata y científico griego nacido en la ciudad de Estagira, al norte de la Antigua Grecia. Es cons…

# data[].attributes.body
Hipatia de Alejandría es una de las primeras científicas de quienes tenemos referencia. Fue una maestra de prestigio en la escuela neoplatónica y realizó importantes contribuciones a la ciencia en los campos de las matemáticas y la astronomía. Su brutal asesinato escenifica el paso del razonamiento clásico al oscurantismo medieval.

Muchos aspectos de la vida de Hipatia son un misterio y la principal fuente de información de que se dispone son los escritos de sus discípulos. La leyenda que se ha alimentado sobre su persona ha hecho que en ocasiones se mezclen los datos verídicos con las licencias poéticas y se dificulte el conocimiento de la científica alejandrina.

"Había una mujer en Alejandría que se llamaba Hypatia, hija del filósofo Teón, que logró tales alcances en literatura y ciencia, que sobrepasó en mucho a todos los filósofos de su propio tiempo".

Sócrates Escolástico

# data[].attributes.body
Andrés Vesalio, va nàixer en Brussel·les al 31 de desembre del 1514. Va estudiar medicina.

Per a Vesalio l'única font fiable d'informació correcta era, la que podia veure amb els seus propis ulls. Per a estudiar l'anatomia del cos va trencar les regles, realitzant disseccions humanes. Una famosa editorial de veneciana, li va donar la feina de, revisar diversos llibres de Galeno. Ell en menys de un any va corregir tot el del, llibre de Galeno. I ell va crear el primer llibre modern sobre el tractat de la anatomia del cos, redactat i dibuixat per ell mateix. El llibre es cridava DE HUMANI CORPORIS FABRICA LIBRI SEPTEM.

Andres Vesalio va morir el 16 d'octubre del 1564, amb 50 anys.

Hecho por AOS de 1º eso A

# data[].attributes.body
Isaac Newton va ser un científic anglés que va viure fa més de 300 anys. És famós per descobrir com funciona la gravetat, que és la força que fa que els objectes caiguen a terra. També va inventar algunes regles sobre el moviment dels objectes, que anomenem les lleis de Newton. A més, va treballar en matemàtiques i en com entenem la llum i els colors. Els seus descobriments van canviar la manera en què veiem el món i encara són molt importants en la ciència de hui.

Por V.L.H.

# data[].attributes.body
Isaac Newton fue un físico, teologo, alquimista, invento y matemático inglés.

Es autor de les philosoiae naturalis principia mathematica.

Asier caro Pascual 1°E

# data[].attributes.body
Benjamin Franklin (Boston, 17 de gener de 1706 – Filadèlfia, 17 d'abril de 1790) va ser un erudit estatunidenc.[1] Considerat un dels Pares fundadors dels Estats Units,[2] va ser un dels líders de la Revolució Americana, conegut per les seues cites i experiències amb l'electricitat. També va ser el primer ambaixador dels Estats Units a França.

Benjamín Franklin

Deista i figura representativa de la Il·lustració, va mantindre correspondència amb membres de la societat lunar i va ser triat membre de la Royal Society.

# data[].attributes.attachment_caption
No se valenciano lo traduci de mente eso un positivo profe no utilize traductor 😘

# data[].attributes.body
María va ser una astrónoma austríaca como ayudante del seu marido i després del seu fill

Ella va naixer el 25 de febrer de 1670

I va fallecer el 29 de decembre de 1720 als 50 anys ella era de origen aleman el seu marido se anomenaba Gottfried Kirch i els seus Fills Christine kirch i Margaretha kirch

María va solicitar un cargo de astronoma asistent en la Academia de Berlín, para el cual estaba alta mantener Qualificada

María es va fer famosa per que va ser la primera doña en descubrir un cometa, aunque oficialment va ser el marido el que va descobrir el cometa el mateix va reconocer anys després que va ser la seva dona la verdadera descobridora

L.G.E 1°E

# data[].attributes.body
Va ser un inventor i científic estatunidenc.

Va nàixer el 11 de febrer de 1847 a Milán ( Estats Units ) i va morir el 18 de octubre de 1931 als 84 anys a Nueva Jersey ( Estats Units ).

Va ser el menor de 7 germans i va tindre problemas de salut a molt temprana edat.

Thomas Alva Edison va inventar la bombeta elèctrica, va necessitar 14 mesos d'investigació, una inversió de 40.000 dòlars i més de 1.200 experiments.

Però finalment el 21 de octubre de 1879 va presentar el seu invent.

També va crear altares invents com la càmera de cinema, micròfon i fonògraf però ningún va tindre tant de éxit com la bombeta.

Per L.G.G 1º A

# data[].attributes.body
Marie Salomea Skłodowska-Curie, més coneguda com Marie Curie o Madame Curie, va nàixer el 7 de novembre de 1867 i va morir el 4 de juliol de 1934 als 66 anys, va ser una física i química polonesa nacionalitzada francesa. Pionera en el camp de la radioactivitat, és la primera i única persona a rebre dos premis Nobel en diferents especialitats científiques: Física i Química.També va ser la primera dona a ocupar el lloc de professora en la Universitat de París i la primera a rebre sepultura amb honors en el Panteó de París per mèrits propis en 1995.

Va nàixer a Varsòvia, en el que llavors era el Zarato de Polònia (territori administrat per l'Imperi rus). Va estudiar clandestinament en la «universitat flotant» de Varsòvia i va començar la seua formació científica. S.R.H. 1 ESO E

# data[].attributes.body
Leavitt va ser una astrònoma estadounidense que va revelar l'univers i va ser pionera de la cosmologia moderna. Tras graduarse a Radcliffe College, la universitat per a dones associada a Harvard, va començar a treballar com a voluntaria a l'observatori de Harvard College junt a un grup de 80 dones anomenades "les computadores", a les quals se'ls pagaba per treballar i no per pensar. Realitzaben tasques mecaniques, infravalorades i mal pagades. Gràcies als seus origens d'anàlisis de dades repetitives i avorrides va observar un patró al comportament d'una mena d'estreles variables anomenades Cefeiras. A partir d'aquesta troballa va establir la relació entre lluminositat i els periodes amb els cuals canviava la lluentor. La llei de Leavitt va permetre calcular la distancia a la qual es troben estreles i galàxies del planeta Terra, va permetre determinar que l'univers s'estava espandint, no era estàtic. Va ser la llavor de la teoria del Big Bang. També va descobrir quatre estreles noves.

Encara que el seu treball no va ser reconegut en vida, a 1925 va ser nominada a títol pòstum per al Premi Nobel. Desgraciadament aquesta acreditació no s'otorga postumament.

Es calcula que una de cada 10 estreles variables que els astrònoms coneixen hui en dia, va ser estudiada primer per Henrietta Swan Leavitt.

"La seua temprana mort va crear una sensació de buit còsmic" .

# data[].attributes.body
Jane Goodall, es una científica i activista anglesa que va estudiar als ximpanzés durant quasi sis dècades. Jane Goodall va nàixer a Londres el 3 d´abril de 1934, Jane va deixar els estudis als 18 anys i es va anar a l´Àfrica on va treballar amb el famós antropòleg Louis Leakey, fins que este la va enviar en 1960 a Gombe, Tanzània, amb l'arriscada missió d'investigar per primera vegada als ximpanzés salvatges de la zona.

Al llarg de la seua carrera ha guanyat quatre premis: el premi Edinburgh Medal (1991) , , el Nierenberg Prize (2004) , el premi Glamour Award of The Environmentalist (2008) i el premi Tempelton (2021).

Fet per C.L.M .

# data[].attributes.body
Maria Teresa Lago és una astrònoma portuguesa que va fundar el Centre d'Astrofísica de la Universitat de Porto i va crear el primer programa de llicenciatura en astronomia a Portugal. Actualment, Llac ha sigut Secretària General de la Unió Astronòmica Internacional.1​ La seua investigació se centra en l'evolució dels objectes estel·lars joves i és activa en la promoció de l'astronomia i la cultura científica al públic.

Por A.G.J 1ºE

# data[].attributes.body
Albert Einstein fue un físico alemán de origen judío, nacionalizado después suizo, austriaco y estadounidense. Se le considera el científico más importante, conocido y popular del siglo XX.²​³​

En 1905, cuando era un joven físico desconocido, empleado en la Oficina de Patentes de Berna, publicó su teoría de la relatividad especial. Como una consecuencia lógica de esta teoría, dedujo la ecuación de la física más conocida a nivel popular: la equivalencia masa-energía, E=mc². Ese año, publicó otros trabajos que sentarían algunas de las bases de la física estadística y de la mecánica cuántica.

En 1915, presentó la teoría de la relatividad general, en la que reformuló por completo el concepto de la gravedad.⁴​ Una de las consecuencias fue el surgimiento del estudio científico del origen y la evolución del universo por la rama de la física denominada cosmología. En 1919, cuando las observaciones británicas de un eclipse solar acontecido en mayo de ese año, confirmaron sus predicciones acerca de la curvatura de la luz, fue idolatrado por la prensa.⁵​ Einstein se convirtió en un ícono popular de la ciencia mundialmente famoso, un privilegio al alcance de muy pocos científicos.⁶​

En 1921 obtuvo el Premio Nobel de Física y no por la Teoría de la Relatividad, pues el científico a quien se encomendó la tarea de evaluarla no la entendió, y temieron correr el riesgo de que luego se demostrase errónea.⁷​⁸​ En esa época era aún considerada un tanto controvertida.

Ante el ascenso del nazismo, Einstein abandonó Alemania en diciembre de 1932 con destino a Estados Unidos, donde se dedicó a la docencia en el Institute for Advanced Study. Se nacionalizó estadounidense en 1940. Durante sus últimos años trabajó por integrar en una misma teoría la fuerza gravitatoria y la electromagnética.

​ Fue proclamado «personaje del siglo XX» ​

# data[].attributes.body
Rosa Maria Menéndez va nàixer el dia 12 de febrer de l'any 1956 en Cudillero (Espanya).

Rosa volia dedicar-se a l'educació, però finalment es va dedicar a la ciència una decisió que va canviar el seu món per complet.

A la Rosa li encantava aprendre, però el que més li fascinava era aquella pedra negra que portava molts misteris i diversos colors que sota el microscopi li aportaven al món. Mai es cansava d'investigar i gràcies al seu dur treball se'n va anar a la Universitat de New Castle, a Anglaterra allí va tindre l'oportunitat de treballar amb el millor mestre del món en materials de carbó. Gràcies a tota la seua dedicació va aconseguir ser la primera dona presidenta del consell superior de ciència.

Per a acabar Rosa Maria Méndez seguix aportant meravelloses coses al món.

Por E.O.S. 1A

# data[].attributes.body
Sara va naixer a Lleó en 1989. Ara te 35 anys i vive en Maxico.

Sara es astronauta, investigadora i bióloga molecular. Va guanyar el Premi Ada Byron Jove 2023,​ la Medalla de Plata de la Comunitat de Madrid,​ filla Predilecta de Lleó. Ara treballa en el Centre Nacional d'Investigacions Oncològiques (CNIO) i es membre de la reserva d'astronautes de l'Agència Espacial Europea (EIXA), ella treballa com investigadora científica.

# data[].attributes.body
Margarita Salas va nàixer a Astúries (España). Va ser una científica molt important en la ciència, ja que va descobrir l'ADN polimerasa i va ser la primera dona en rebre la medalla Echegaray. Va ingresar en la facultat de quimiques i l'estiu de 1958 va conéixer a Severo Ochoa, qui va tindre influència en la seua carrera i la va orientar cap a bioquímica. Va obtindre la llicenciatura en Ciències Químiques, i pocs anys després va emigrar amb el seu marit al Estats Units. Tots dos van romandre allí fins a l'any 1967, que van tornar a Espanya per a desenrotllar la biologia molecular. El 7 de novembre va morir deixant una petjada molt important al mon de la ciència. I com va dir ella: ''VAIG TREBALLAR MOLT, VAIG TINDRE MOLTS BONS COL·LABORADORS I VAIG PASSAR DE SER DONA DE A CONVERTIRM-E EN MARGARITA SALAS''.

A.S.M 1ºE

# data[].attributes.attachment_caption
(va morir a causa d'una enfermetat coronària)

# data[].attributes.body
1809-1882

Charles darwin va naixer a una ciutat xicoteta que es deia Shrewsbury dins d'inglaterra.Ell va creixer rodejat de científics i eixa va ser la principal causa de que tinguera tanta curiositat per les ciències biològiques.

S'onpare (RW Darwin) va ser metge y el seu avi (Erasmus Darwin) va ser un botànic molt conegut. S'a mare es deia Sussana, i va morir quan charles va tindre 8 anys .

Als 16 anys va entrar a la universitat de Edimburgo. Dos anys després es va anar a la universitat Christs College Cambridge. S'on pare volia que ell estudiara medicina però Darwin estava fascinat per la biologia i es va decantar per el camí de la biologia.

Al 1831 es va embarcar a un viatge de 5 anys per tot el mon per a formular la seua teoria de la evolució

H.R.R 1rE

# data[].attributes.attachment_caption
Nicolás Copèrnic va nàixer el 19 de febrer de 1473 en Toru, Polònia .

# data[].attributes.body
Va proposar que els planetes giraven al voltant del Sol (en un sistema heliocèntric) no com es pensava llavors que la Terra era el va centrar. La principal obra de Copèrnic, Sobre els girs dels cossos celestes ,publicada el mateix any de la seua mort en Frombork, el 24 de maig de 1543. No obstant això , el treball de l'astrònom va conduir a poc a poc a altres investigacions.

# data[].attributes.body
Louis Pasteur va nàixer en Dole (França) el dia 27 de desembre de 1822.

En 1825 Louis i la seua família van deixar Dole per anar a Marnoz, per finalment instal·lar-se a Arbois en 1830. L'octubre de 1838 va deixar Arbois per anar a la Institució Barbet a París per a preparar-se al batxillerat i estudiar química i microbiologia després d'un concurs. Deprimit per la seua nova vida va abandonar aquesta idea, se'n va anar de París i va acabar el seu any escolar 1838-1839 al Col·legi d'Arbois. A l'inici de 1839, va continuar els seus estudis al col·legi reial de Franche-Comté, a Besançon. En 1840, va obtenir el batxillerat de lletres i el 1842, després d'un suspens en el batxillerat de ciències matemàtiques, Pasteur va tornar de nou a París i va ser admès a l'École Normale Supérieure el 1843.

En 1849 es va casar amb Maria Laurent, la filla del rector de la facultat d'Estrasburg. Va tindre quatre fills: Jeanne, Jean, Adèle i Marie-Louise. Finalment Louis Pasteur va morir el dia 28 de setembre de 1895 , als 72 anys.

1ºESO A

# data[].attributes.body
Nikola Tesla va nàixer el 10 de juliol de 1856 i va morir el 7 de gener de 1943 als 86 anys per un infart de miocardi, va ser un inventor, ingener electric i mecanic serbi nacionalitzat estadounidens, ell va estudiar ingenería i física en la decada de 1870 sense obtindre un titol, encara que va adquirir experiencia practica a principi de 1880 treballant en telefonia per a l'empressa Continental Edison,que alehores lideraba la nova industria de la energia electrica. Va treballar durant un chicotet tempsamb Edison Machine Works en Nova York, avans de rendre el seu camí per si soles. En 1888 le van reportar grans sumes de diners.Tessla va adquirir fama per els seus invents. Al llarg de 1890,Tesla va seguir investigant sobre la il·luminació inalambrica i la distribució inalambrica de energia electrica per tot el món , Tesla va construir els primers vaixells amb control remot inalambric

# data[].attributes.body
Margarita Salas va naixer a l'any 1938 i va morir a l'any 2019. Va ser una bioquimica espanyola, a Asturias. Es va dedicar a estudiar l'ADN. Va fer importants descobriments sobre com es copia i es repara l'ADN. Margarita no sols va ser una gran investigadora, sinó que també va treballar perquè més xiquetes i dones s'interessaren en la ciència. Va ser la primera dona a formar part d'una important acadèmia de ciències a Espanya. Va morir però el seu treball continua ajudant a moltes persones en el món de la biologia i la medicina. És un gran exemple del que es pot aconseguir amb dedicació!

# data[].attributes.attachment_caption
va nàixer el 17 de maig de 1749 en Gloucestershire a Anglaterra i va morir el 26 de gener de 1823 (73 anys)

# data[].attributes.body
Va ser un metge descobridor de la vacuna una cosa molt important per a nosaltres i el que salva milions de vides en els anys eliminant malalties i allargant la vida dels persones.

Va descobrir la vacuna i la cura de pigota (viruela) de una manera qüestionable experimentant amb un xiquet l'experiment va eixir bé i salve a milions de persones en el seu moment ja que en eixa època 40 milions de persones morien a l'any per la pigota gracies a eso va a ser nombrat metge del rei.

Temp despres va a morir per un vessament cerebral.

Va ser una persona molt important per la ciencia i la salut dels persones va a ser considerat el rei de la inmunología.

1-A

# data[].attributes.body
Galileu Galilei va ser el major de set germans, fill de Giulia Ammannati i del músic i matemàtic Vincenzo Galilei. Galileo Galilei era un astrònom, enginyer, matemàtic i físic italià relacionat amb la revolució científica. Els seus assoliment inclouen la millora del telescopi,gran varietat d'observacions astronòmiques, la primera llei del moviment i un suport determinant a la Revolució de Copèrnic.

En conclusió Galileu Galilei va ser una persona molt important

# data[].attributes.body
va trencar records amb la seua inteligencia ajudant als diagnostics médics bassats en les imatges i a perfeccionar les pantalles de cristal líquid .

I a desarrollar tecniques de reconeixement automatic de image amb varies aplicaciones

Durant 3 décadas

# data[].attributes.body
Stephen Hawking va ser un cientific fisic i cosmólogo que va a posar les teories sobre el origen del univers al abast de tot el mon. Va naixer el 8 de gener de 1942 en Oxford, Reino Unido, i va morir el 14 de març de 2018 a causa de la seua enfermetat, Esclerosis Lateral Amiotrófica, tambe coniguda com E.L.A. Stephen, junt a Roger Penrose van demostrar que la teoria general de la ralativitat de Einsein va implicar que el espai i el temps han de tener un principi en el big bang i un final dins d'un forat negre, la teoria de Haking es va anomenar ''Teoria de la inflacio eterna'', i el va predeir que un forat negre va poder emitir espontaniament parixes de particules

De: Alba.C.O ,1E

# data[].attributes.attachment_caption
Blaise Pascal va náixer el 19 de juny de 1623 en Clermont i va morir el 18 d'agost de 1662 a París

# data[].attributes.body
Blaise Pascal va fer aportacions importants a la ciència especialmet en física i matemàtiques.

En física, va estudiar els fluids i va formular el principi que porta el seu nom, que explica com es transmet la pressió en un líquid. També va realitzar experiments que van demostrar l'existència de la pressió atmosfèrica, la qual cosa va portar a la creació del baròmetre.

En matemàtiques, va treballar en els fonaments de la probabilitat juntament amb Pierre de Fermat, establint les bases per a la teoria moderna de l'estadistica. A més, va crear el triangle de Pascal, una eina per a calcular combinacions.

Pascal va combinar teoria i experimentació, sent un pioner del mètode científic i deixant un llegat durador en diverses àrees del coneiximent.

A.L.R 1E

# data[].attributes.body
Rosalind Franklin,va ser una química i cristalógrafa britànica que el seu traball va ser fundamental per a la comprensió de les estructures moleculars del àcid desoxirribonucleico (ADN), el àcid ribonucleico (ARN), els virus, el carbó i el grafito. Encara els seus traballs sobre el carbó i els virus van ser reconocids durant la seua vida, la seua constribució al descubriment de l'estructura del ADN va pasar desapercibida.A causa de aixó,ha sigut calificada com "heroína agraviada", "heroína ovlidada","dama oscura del ADN","ícono femenista" i "la Sylvia Plath de la biologia molecular". Isabel V.G. 1°E

# data[].attributes.body
comtat de *Lincolnshire; 4 de gener de 1643-ciutat de Londres, 31 de març de 1727) va ser un físic, teòleg, inventor, alquimista i matemàtic anglés. És autor dels *Philosophiæ *naturalis *principia *mathematica, més coneguts com els *Principia, on descriu la llei de la gravitació universal i va establir les bases de la mecànica clàssica mitjançant les lleis que porten el seu nom. Entre els seus altres descobriments científics destaquen els treballs sobre la naturalesa de la llum i l'òptica (que es presenten principalment en la seua obra *Opticks), i en matemàtiques, el desenrotllament del càlcul infinitesimal

# data[].attributes.body
Stephen Hawking (1942-2018) va ser un físic teòric, cosmólogo i autor britànic, reconegut per les seues contribucions fonamentals a l'estudi de l'univers. Va nàixer a Oxford, Anglaterra, el 8 de gener de 1942. Malgrat ser diagnosticat als 21 anys amb esclerosi lateral amiotròfica , una malaltia neurodegenerativa que ho va deixar quasi completament paralitzat, Hawking va continuar amb la seua carrera científica i es va convertir en un dels científics més influents del seu temps.

Va estudiar en la Universitat d'Oxford i després en la Universitat de Cambridge, on es va convertir en professor de Matemàtiques.

El seu treball més famós va ser sobre els forats negres i la teoria de la relativitat general, proposant que estos objectes còsmics no eren completament "negres", sinó que emetien radiació, coneguda hui com a radiació de Hawking. Esta teoria va revolucionar la nostra comprensió de la física teòrica i la mecànica quàntica.

Hawking també va popularitzar la ciència amb el seu llibre, Una breu història del temps (1988), que ha venut milions de còpies i ha acostat conceptes complexos de cosmologia a un públic general. Al llarg de la seua vida, va rebre nombrosos premis i honors, entre ells la Medalla Copley i la Medalla de la Reial Societat.

Hawking va morir el 14 de març de 2018, deixant un llegat perdurable en la ciència i en la lluita contra les adversitats. La seua vida i treball continuen inspirant a milions i tot el món.