# data[].attributes.body
Blot kunne foretas under åpen himmel eller i hus. Slike steder, både plasser under åpen himmel og bygninger, kunne kalles horg, ve eller hov. Blot og andre riter kunne også holdes i spesielle lunder som ble ansett som hellige.

# data[].attributes.body
Selve seremonien ble trolig ledet av religiøse spesialister som hadde ansvar for at blotene ble riktig utført i henhold til sed og skikk. På Island ble slike spesialister kalt gòde eller en gydje.

# data[].attributes.body
Ved blotene ble gjenstander, dyr eller mat og drikke ofret til guder og makter for å styrke dem og bidra til å opprettholde balansen i verden.

# data[].attributes.body
Blotene kunne være private, eller store offentlige arrangementer, ofte arrangert av personer med høy sosial status i samfunnseliten. Til blotet hørte som regel ofring av mat og rituell slakting av dyr, men også mat og drikke. Blodet fra offerdyret ble stenket på deltagerne og på vegger og inventar i blothuset som ble kalt «hov», «horg» eller «ve». Ved gildet ble kjøttet kokt til det felles blotgildet, og det ble drukket «minne» til guder og forfedre.

# data[].attributes.body
Måltidet skapte fellesskap både mellom deltagerne og mellom mennesker, guder og andre makter. Blotene ble holdt til ære for gudene, men også andre makter som diser og alver.