# data[].attributes.body
nedovoljeno odlaganje različnega materiala v struge rek ali na vplivno območje poplavnih voda,

nelegalna/nedovoljena gradnja objektov blizu rek,

nestrokovna izvedba odvodnjavanja in "domače" drenaže.

# data[].attributes.body
1. Moramo doumeti, da je to naravni proces.

2. Narava na koncu močnejša.

3. Moramo se jim prilagoditi.

4. Priznamo, da je voda sama sebi najboljši vodnar.

5. Poiskati moramo naravne načine, kako preprečiti poplave.

TRIJE NAČINI NARAVNEGA PREPRIČEVANJA POPLAV:

Razvejenje vodnega toka:

- reke morajo ohraniti stranske rokave,

- vodni tok tako izgublja hitrost,

Poplavna voda v dolini Nila - razdelili v namakalne jarke

Vijuganje:

- upočasnjuje tok in razdiralno moč,

- OKLJUKE: spodjedajo bregove na eni strani in nanašajo prod na drugi.

Razlivanje:

- zadrževanje vode,

# data[].attributes.body
globalno segrevanje,

vse več globalnega segrevanja pomeni vse več podnebnih sprememb, stopnjevale se bodo tudi poplave, morda jim ne bomo več kos,

sprememba ustaljenih vremenskih vzorcev (pomisli na malo snega pozimi 😪)

+2 stopinji se segreje ozračje na 62 let, a se bo v naslednjih 40 že segrelo za vsaj še 2 stopinji,

led se topi, oceani naraščajo, voda se dviga in poplavlja,

voda oceanov se segreva, s tem se ji zmanjšuje gostota in veča prostornina, tako da se še dodatno zvišuje gladina vode - slovensko morje se trenutno dviga za slabih 5 mm na leto.

# data[].attributes.body
hude stiske otrok- potrebujejo pomoč, pogovor in podporo

# data[].attributes.body
-pripravimo si zalogo pitne vode in hrane,

-pripravimo gumijaste škornje, rokavice in vodoodporna oblačila,

-pripravimo nujna zdravila, opremo za prvo pomoč, baterijsko svetilko, baterijski radijski sprejemnik, rezervne baterije in prenosno baterijo za mobilni telefon,

# data[].attributes.body
dogovorimo se kako bomo komunicirali,

poznamo pot do višje ležečega mesta,

spremljamo opozorila hidrometeorološke službe,

opazujemo naraščanje vode,

preverimo ali slišimo zvok sirene (na prvo soboto v mesecu),

# data[].attributes.body
Noetova barka

# data[].attributes.body
1931 na Kitajskem-smrt 4 milijone ljudi,(MODRA REKA),

1887- 2 milijona žrtev, (RUMENA REKA),

1938- 700000 žrtev, (RUMENA REKA),

2004 V Indoneziji- 230000 življenj, (CUNAMI),

1530 na Nizozemskem- 100000 žrtev v enem dnevu (PLIMNI VAL),

# data[].attributes.body
Poplave ogrožajo:

- 300.000 ha (15% naše države),

- hudourniške grape,

- dolinska dna,

- ravnice (lahko poplavi 2500 ha površin),

Večje poplave:

- 2023, 2014, 2012, 2010, 2007, 2005, 1998, 1990, 1972, 1954, 1926, 1925, 1923, 1910 in 1901.

Najhujše poplave:

- november 1901 ( skoraj celotna Slovenija)

- 1550 na Celjskem,

- 1851 na območju Maribora in Ptuja,

1990- 600 milijonov eurov škode

2012- 310 milijonov

2014- 260 milijonov

2023- 6 milijard škode

Hudourniške poplave (najnevarnejše):

- kratkotrajne,

- silovite,

povzročajo jih kratkotrajne, intenzivne padavine,

- skoraj nemogoče natančno napovedati,

- 12% celotnega ozemlja,

KJE SO?

- gorski svet,

- hribovja,

- gričevja na hudournikih,

Nižinske poplave:

- zaradi hitrostne razlike dotekanja,

- ob Dravinji, Savi, spodnji Krki in Sotli,

- 300.000 ha (15% naše države),

LITRI

- v dveh dneh: nad 200 mm = 200 litrov na km2,

Na Bovškem že večkrat več kot 500 litrov na km2.

# data[].attributes.body
Poplave nastanejo zaradi:

-močnih nalivov,

-premajhnih ali napačno speljanih odtokov ter večjih asfaltnih površin,

Vode zalijejo podhode, podvoze in kleti = tam ne morejo odteči (zelo težko),

# data[].attributes.body
Vedno več ljudi, + vedno več industrije in ogromnih mest = potreba po večjem prostoru, + odvzemanje prostor vodi in vodotokom, + izsuševanje vodnih območij.

# data[].attributes.body
Koristnost poplav v preteklosti:

-razvoj prvih visokih civilizacij,

-povečanje rodovitnosti tal,

-prinašanje manjkajočih hranil,

Koristnost poplav danes:

-ni nič drugače kot v preteklosti,

-pomagajo napolniti reke, jezera in podtalnico z vodo,

# data[].attributes.body
Voda prekrije tista območja, kjer je teren suh ali dalj časa ni izpostavljen vodi.

Posledice rečnih poplav:

-obilno deževje,

-taljenje snega,

-obilne snežne padavine v višjih predelih,

Posledice poplavljanja morja:

-močno plimovanje,

-orkani z nizkim zračnim tlakom ali vetrovi,

-dvig morske gladine,

-podnebne spremembe,

-vulkani in potresi pod morskim dnom-cunami,

Nastanek poplav na kraških poljih:

-dvig vode na površje,

-preveč vode, ki tam stoji več tednov,

Poplave so:

- najpogostejše naravne nesreče

(v Evropi=40 %),

-najhujše naravne katastrofe po številu smrti,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
JOŽE PLEČNIK 150

(e-učna pot)
SEPTEMBER 2022

Pridi na sprehod po Plečnikovi Ljubljani (in pokukaj v njegovo hišo in življenje)

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 15-25 min
Učni cilj: Spoznavamo Plečnikovo Ljubljano in velikega arhitekta, ki je prestolnico naredil prepoznavno, ob 150. obletnici njegovega rojstva
Avtorica učne poti: Sabina Tamše Kozovinc

*Slikovno gradivo v učni poti (kjer ni posebej navedeno): MGML, Shutterstock, Wikipedija.

4-6. razred 7-9. razred

Ko je vode preveč

(e-učna pot)
OKTOBER 2023

Zaradi podnebnih sprememb in načina našega življenja se moramo naučiti živeti s poplavami, se o njih učiti in jih razumeti, se nanje čim bolj pripraviti in prilagoditi.

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 15-25 min
Učni cilj: Spoznavamo poplave, vzroke in posledice vodne ujme ter se zavemo pomena trajnostnega upravljanja z vodnimi viri.
Avtorica učne poti: Sabina Tamše Kozovinc
Avtor tiskane izdaje v reviji PIL: dr. Lučka Kajfež Bogataj

Ilustracije: Matej de Cecco
Slikovno gradivo v učni poti: Shutterstock, Wikimedia Commons.

4-6. razred 7-9. razred

Ves dan zelo močno dežuje, voda v reki je že rjava. Deževniki prilezejo iz
zemlje in kar naenkrat jih je povsod polno. 🪱 Morda prihaja poplava.

Poplave so naraven pojav, a tudi najpogostejša naravna nesreča. Poplave lahko zelo prizadenejo ljudi, družbo in okolje. Njihove posledice trajajo več let.

Pa so poplave nekaj novega? Seveda ne, človeka spremljajo od samega nastanka civilizacije. Skoraj vsako ljudstvo ima legendo o veliki poplavi, ki so že v preteklosti prizadele veliko ljudi.
🌧️ Zakaj nastanejo in kaj jih povzroča?
🤔 Se nanje lahko pripravimo ali smo povsem nemočni?
:point_right:

V zadnjih desetih letih so poplave prizadele skoraj dve milijardi ljudi, torej vsakega četrtega Zemljana.
KO JE VODE PREVEČ ...
Tudi v Sloveniji smo že mnogokrat doživeli manjše in večje poplave, a ne tako silovite in uničujoče kot letos.

Poplave povzročajo veliko škodo:
🚜🌾 na kmetijah
⛐ v prometu
⚡ pri dobavi energije
🏚️ na zgradbah
🌉 uničujejo mostove
🌱 uničujejo življenjsko okolje.

Prinašajo tudi tveganje za onesnaženje okolja, za življenje in zdravje ljudi .

Oglej si posnetek, kako so bile videti poplave avgusta 2023 iz zraka.

(Če se posnetek ne prikaže samodejno, klikni tukaj.)

Ob hudih poplavah pomagajo vsi. Ob nedavnih poplavah je minister za obrambo aktiviral načrt Vihra. Pomagaj si s povezavo in ugotovi, kaj je načrt Vihra.
Kaj ne bi raje začeli na začetku? KNJIGA, KAJ SPLOH SI?
OSEBNA IZKAZNICA: KNJIGA

Ime: knjiga, zvezani listi iz papirja, pergamenta ali drugega materiala z informacijami.

Načini uporabe: branje (osnovno), podlaganje majavega pohištva (manj priporočljivo), kurjenje (sploh ne priporočljivo - v kombinaciji z zažigalnimi sredstvi).

Prva knjiga v slovenskem jeziku: Katekizem Primoža Trubarja.

Najbližji sorodnik: elektronska knjiga (nepapirna, besedilo je v digitalni obliki na voljo za branje na elektronskih napravah).

Praznik knjige: 23. april. (Na ta dan sta l. 1616 umrla angleški dramatik in pesnik William Shakespeare in španski romanopisec Miguel de Cervantes.)

Praznik knjig za otroke: 2. april, rojstni dan danskega pravljičarja Hansa Christiana Andersena.

Oglej si čudovito ilustracijo Marije Lucije Stupica iz pravljice Mala morska deklica.

Osebna izkaznica: POPLAVA
* Ime: poplava
Starost: prastara
Poklic: naravna nesreča
Narodnost: svetovna
Varnost: nevarna, ker ogroža življenja in lahko negativno vpliva na okolje
Koristnost: prinaša vlago na sušna območja in pomaga pri obnavljanju ekosistemov
Hobi: spreminjanje krajine
Najljubša sezona: spomladanska do poletna, tudi jesenska
Najljubša jed: rečni tokovi in površinske vode

Pomagaj si s povezavo in ugotovi, kateri TRIJE pojavi spadajo med naravne nesreče.

*Fotografija: A view to the flood by Robin Stott, CC BY-SA 2.0

Morske poplave so se pri nas pojavljale redkeje, običajno v Piranu in Kopru, v bližnjih Benetkah (na sliki) pa so zelo pogoste.

POPLAVA, KAJ SI? 🔎

Pri poplavah voda začasno prekrije tista območja, kjer je teren običajno suh oziroma ni dalj časa izpostavljen vodi.
🔵 Rečne poplave se pojavijo, ko reke prestopijo svoje bregove in zalijejo okoliška območja. Nastanejo zaradi obilnega dežja, taljenja snega, obilnih snežnih padavin v višjih predelih ali kombinacije teh dejavnikov.
🌊 Poplavi lahko tudi morje: vzroki so močno plimovanje, orkani z nizkim zračnim tlakom ali vetrovi, vse v kombinaciji z dvigom morske gladine zaradi podnebnih sprememb.
🌋 Morje lahko poplavi tudi zaradi vulkanov ali potresov pod morskim dnom, ki sprožijo visoke in uničujoče valove cunamija.
🏙️ Poplave v mestih in naseljih se pojavijo ob hudih nalivih, ker postanejo vodni kanali premajhni za povečan pretok deževnice. Pogosto nastanejo zaradi neprepustnih tal v mestih, zamašenih odvodnih sistemov in zaraščanja površin.
🔵 Poplave na kraških poljih nastanejo dokaj počasi na dva načina:
🔹 raven podzemne kraške vode se dvigne nad površje,
🔹 deževne vode je preveč, zato je kraški podtalni sistemi ne zmorejo odvesti v globino. Voda stoji in le počasi odteka skozi kraško podzemlje. Take poplave poznamo na Cerkniškem polju in tudi na Ljubljanskem barju.

Naravne nesreče se dogajajo vsak dan. Nekatere se zgodijo brez opozorila, na nekatere pa se lahko pripravimo. Zato moramo vedeti, kako ravnati, saj nam lahko to reši življenje.
NAJPOGOSTEJŠA NARAVNA NESREČA
Poplave so najpogostejše od vseh naravnih nesreč. Predstavljajo kar tretjino vseh naravnih nesreč.

Žal spadajo med najhujše in najpogostejše naravne katastrofe tudi po številu smrti.
V državah v razvoju je število žrtev še veliko večje zaradi goste poseljenosti na poplavnih ravnicah ali v bližini nevarnih obalnih območij.

Oglej si posnetek o naravnih nesrečah v Sloveniji.

Poveži naravno nesrečo z njenim opisom.

K pojavu poplav vse bolj prispevamo kar sami, ko potrebujemo vedno več in več prostora in nepremišljeno jemljemo prostor vodi. (Fotografija: Maxq32 CC BY-SA 4.0, via Wikimedia Commons)
SO POPLAVE LAHKO KORISTNE?
Ljudje poplave večinoma doživljamo kot nezaželen dogodek. Običajno se jih zavemo takrat, kadar nastopijo v naseljenih okoljih.

Toda poplave so lahko tudi koristne - tako za človeka kot naravo.
🔹 V zgodovini so bile vsakoletne poplave v deltah rek zelo pomembne za razvoj prvih visokih civilizacij. Ob rekah Tigris, Evfrat, Nil, Ind, Ganges in Rumena reka so poplave povečale rodovitnost tal in zemlji prinašale manjkajoča hranila.
🔹 Danes ni nič drugače, poplave lahko pomagajo napolniti reke, jezera in podtalnico z vodo. To je pomembno za oskrbo s pitno vodo, kmetijstvo in ohranjanje življenja v vodah.

Besede poveži z njihovo razlago.

Koristne so tudi sicer redke poplave v puščavah, ki prinašajo vodo in hranila in omogočajo preživetje rastlin in živali v teh suhih okoljih. Na sliki poplave v puščavi Gobi v Mongoliji, 2004.

KORISTNOST POPLAV 🔍

Poplavne vode so ključne za nekatere ekosisteme, saj zagotavljajo napolnitev vodnih virov in bogatenje podtalnice zlasti v sušnih območjih.

💦 Sladkovodne poplave imajo pomembno vlogo pri ohranjanju rečnih ekosistemov in ohranjajo biotsko raznovrstnost poplavnih ravnic, mokrišč in močvirij.
Ta so pomembna za čiščenje vode, preprečevanje poplav, zagotavljanje habitata za ptice in druge živalske vrste ter shranjevanje ogljika.

🌫️ Poplave tudi naplavljajo prst in drug material na rečne delte in priobalna močvirja ter tako zagotavljajo njihovo ohranjanje.

Reka Jangce je poplavila tržnico, 2020.

HUDE POPLAVE V ZGODOVINI
Poplave - tako kot druge naravne nesreče - nas spremljajo že od nekdaj, čeprav je tehnologija zelo napredovala. S to razliko, da zdaj razumemo, zakaj in kako nastanejo, še vedno pa smo precej nemočni v tem, kako preprečiti škodo in žrtve. In nemalokrat je število smrtnih žrtev grozljivo visoko.

🌏 Poplave zahtevajo največji davek na azijskem kontinentu, zlasti na Kitajskem. Poplave reke Jangce (tudi Dolga reka ali Modra reka, najdaljša reka v Aziji ) so leta 1931 v osrednji Kitajski povzročile smrt skoraj štirih milijonov ljudi, čez štiri leta pa še skoraj sto petdeset tisoč!
黃河 Poplave Rumene reke so leta 1887 ubile dva milijona prebivalcev in leta 1938 še sedemsto tisoč.

Za primerjavo:
🌊 Cunami v Indoneziji je leta 2004 odnesel dvesto trideset tisoč življenj.
🇪🇺 V Evropi je največ žrtev, več kot sto tisoč v enem dnevu, zahteval plimni val, ki je leta 1530 poplavil Nizozemsko.

Pomagaj si s povezavo in poveži besede z njihovo razlago.

Zgodba o Noetovi barki je podobna drugim mitološkim zgodbam. Tudi babilonski Ep o Gilgamešu (najstarejši junaški ep) pripoveduje o potopu, ki ga je poslal bog, da bi uničil človeštvo.

ZGODBE O VESOLJNEM POTOPU
Zgodbe o potopu - velikanski poplavi, ki naj bi uničila Zemljo pred več tisoč leti - so znane v številnih kulturah po vsem svetu, pri nas je verjetno najbolj znana legenda o Noetovi barki (iz Svetega pisma), ki je del judovskega in krščanskega izročila.

Pripoveduje o Noetu, ki ga je bog izbral in mu naročil, naj zgradi veliko barko in nanjo vkrca svojo družino in predstavnike vseh živali ter jih tako reši pred veliko poplavo. Po 40 dneh in nočeh je Noe z barke poslal goloba, da bi preveril, ali je voda upadla. Ko je golob priletel z oljčno vejico v kljunu, je bil to znak, da se je voda umirila in se je svet začel sušiti.

Orhideje so čudovite in eksotične in skrivnostne in romantične. Pa zelo raznolike, le oglej si fotografije!
Slavo so dosegle v preteklih stoletjih, ko so se prvi raziskovalci tropskih krajev začeli vračati na evropske dvore z zanimivimi primerki.
Orhideje razvijajo zelo zapletene cvetove, za prenašanje peloda pa privabljajokolibrije (to so najmanjše ptice na svetu in lahko merijo od glave do repa le 6 cm).

POPLAVE V SLOVENIJI
Slovenija je poplavna dežela, saj ob močnem deževju lahko pride do poplav kjerkoli.
Poplave ogrožajo več kot 300.000 hektarjev površin, kar je skoraj 15 odstotkov površine naše države, večinoma v porečjih Save in Drave. Na približno tretjini tega ozemlja so lahko poplave tudi večje in obsežnejše.

Naše ozemlje so večje poplave prizadele, šteto nazaj, v letih 2023, 2014, 2012, 2010, 2007, 2005, 1998, 1990, 1972, 1954, 1933, 1926, 1925, 1923, 1910 in 1901.

Zgodovinski viri omenjajo tudi katastrofalne povodnji leta 1550 na Celjskem in leta 1851 na območju Maribora in Ptuja. Med najhujše poplave štejemo tiste iz novembra 1901, ko je bilo prizadeto ozemlje skoraj celotne Slovenije.

Nižinske poplave se pri nas pojavljajo ob spodnjem toku večjih rek in nastanejo zaradi hitrostne razlike dotekanja visokih vod ter odtočne zmogljivosti rečnih strug. Najobsežnejše so ob Dravinji, Savi in ob spodnji Krki in Sotli.
NEVARNE HUDOURNIŠKE POPLAVE
V Sloveniji se v glavnem spopadamo s hudourniškimi poplavami. (Izjemi sta reki Mura in Drava.)

Poplave hudournikov so kratkotrajne in izjemno silovite, povzročajo pa jih kratkotrajne in intenzivne padavine, ki so v Sloveniji najpogostejše ob poletnih neurjih in jesenskih deževjih. Intenzivne in lokalno omejene nalive je skoraj nemogoče natančno napovedati.

Pomagaj si s povezavo in ugotovi, od kod je hudournik dobil ime.

Psihosocialna podpora za otroke: Ob naravnih nesrečah prihaja tudi do hudih stisk otrok. Še posebej hudo je na prizadetih območjih, kjer otroci razmere doživljajo v vsej grozovitosti. Ti otroci potrebujejo pogovor, pomoč in podporo. Otroci imajo pravico do resničnih informacij o tem, kaj se dogaja v svetu, vendar so odrasli tudi odgovorni, da jih varujejo pred stisko. Optimizem in pozitivno vzdušje lahko otrokom prihrani travmatično doživljanje izkušnje.
RAVNANJE OB POPLAVAH
Kako ravnamo pred poplavo
🔹 Če živimo na območju, ki ga ogrožajo poplave, moramo poznati pot, po kateri se lahko umaknemo na višje ležeče mesto.
🔹 Družina morda ne bo skupaj v trenutku poplave, zato je pomembno, da se že prej dogovorimo, kateri prostor v domu je najbolj varen in kako bomo med seboj komunicirali.
🔹Pozorno spremljajmo opozorila hidrometeorološke službe in opazujmo naraščanje vode in znake plazenja tal.
🔹Preverite, ali slišite zvok sirene (prva sobota v mesecu) v hiši, stanovanju v različnih letnih časih.

Kako se lahko pripravimo na poplavo
✔️ Pripravimo si zalogo pitne vode in hrane, saj obstaja možnost, da bo kasneje preskrba motena.
✔️ Prav nam bodo prišli gumijasti škornji in rokavice ter vodoodporna oblačila. ✔️ Pripravimo tudi nujna zdravila, opremo za prvo pomoč, baterijsko svetilko, baterijski radijski sprejemnik, rezervne baterije in prenosno baterijo za mobilni telefon.

🎯 Na spletni strani Uprave RS za zaščito in reševanje lahko najdemo napotke prebivalcem ob nesrečah, med njimi tudi napotke ob poplavah.

Česa ne počnemo, če se znajdemo na poplavljenem območju? Označi DVE stvari, ki ju NE SMEMO NAREDITI.

Spletna stran Zavarovalnice Triglav o poplavah nudi koristne informacije o pripravah in ravnanju pred poplavo, med poplavo in po njej. Na voljo je tudi aplikacija Triglav Vreme, ki lahko pripomore k boljši obveščenosti o nevarnih vremenskih razmerah.
KORISTNE INFORMACIJE OB POPLAVAH
👀 Naj se kam odpravljamo ali pa smo doma, vedno je dobro, da spremljamo vreme. Še posebej pomembno pa je to, kadar vemo, da se bo vreme poslabšalo. Ker se lahko stanje hitro spreminja, je priporočljivo redno spremljanje hidrološke napovedi in opozoril. ARSO (Agencija Republike Slovenije za okolje) opozorila posreduje tudi v medijih.

🌦️ Uradna vremenska napoved za Slovenijo je Meteo.si. Tu je mogoče najti opozorila za primere dežja, neviht, snega, obalnih dogodkov in snežnih plazov.

⚠️ ARSO izdaja tudi opozorila v povezavi s stanjem voda (opozorila pred poplavami) na spletni strani www.arso.gov.si/vode/opozorila.

🌫️ Hidrološko stanje in napoved je na voljo na www.arso.gov.si/vode/napovedi. Prikazana je tudi stopnja
nevarnosti (opozorila): obsežne, silovite poplave; poplave; manjša razlivanja in običajne vodne razmere.

Oglej si spletno stran Zavarovalnice Triglav o poplavah, del Ustrezno ukrepanje pred poplavo, med njo in po njej.

Odlično opravljeno.🙌 Vsi skupaj si želimo, da bi bili dobro pripravljeni na poplave in da bi jih čim manjkrat doživeli.🤞

NAGRADNO VPRAŠANJE
Oglej si spletno stranZavarovalnice Triglav o poplavah, del Ustrezno ukrepanje pred poplavo, med njo in po njej. Kaj prikazuje 2. korak v posnetku pred poplavo? Kaj si moramo pripraviti, da bomo med poplavo bolj pripravljeni na neprijazne razmere? Naštej tri stvari!
👉 Odgovor pošlji do 3. 11. 2023 na vesela.sola@mladinska-knjiga.si. Če boš med izžrebanimi tremi, ti bo naš podpornik,Zavarovalnica Triglav, podaril SUPER PAKET PRESENEČENJA.

Sicer pa lahko tudi z rešeno učno potjo prideš do lepe knjižne nagrade.:green_book: Seveda pa nam moraš prej zaupati svoje podatke. :smiley:

* obvezen podatek

Ponovno od začetka

# data[].attributes.attachment_link.description
JOŽE PLEČNIK 150 (e-učna pot) SEPTEMBER 2022 Pridi na sprehod po Plečnikovi Ljubljani (in pokukaj v njegovo hišo in življenje) Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj! Predvideni čas reševanja: 15-25 min Učni cilj: Spoznavamo Plečnikovo Ljubljano in velikega arhitekta, ki je prestolnico naredil prepoznavno, ob 150.