# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 40 = 27.05.2024                   ДИВОВИЖНІ РОСЛИНИ І ТВАРИНИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.attachment_link.title
ФІНАЛЬНІ ЗБОРИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 39 = 23.05.2024            КОНТРОЛЬНА РОБОТА

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
5 клас. Природознавство. Найбільш поширені рослини, гриби та тварини в Україні

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.body
ПІДГОТОВКА ДО КОНТРОЛЬНОЇ РОБОТИ

# data[].attributes.attachment_link.title
ОРГАНІЗМ ЛЮДИНИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 38 = 20.05.2024            НАЙПОШИРЕНІШІ РОСЛИНИ, ТВАРИНИ І ГРИБИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.body
ВІДЕО ПІДГОТОВКА ДО КОНТРОЛЬНОЇ РОБОТИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Поміркуйте

Пригадайте

Ви знаєте, що під час дихання тварини, зокрема й людина, вдихають кисень і видихають вуглекислий газ. Рослини також дихають! Але в них усе відбувається навпаки: рослини поглинають вуглекислий газ і "видихують" кисень. Саме цим киснем дихаємо ми й інші тварини.
Рослинам, як і іншим живим організмам, також потрібна їжа. Більшість рослин здатні самостійно її "готувати". Вони роблять це за допомогою світла!
Дихання та живлення рослин відбуваються в процесі фотосинтезу.

Фотосинтез - це процес утворення органічних речовин за допомогою енергії сонячного світла.

Вуглекислий газ із повітря надходить до рослини через невеликі отвори в листках - продихи. Вода поглинається корінням і підіймається стеблом до листків. Чи замислювалися ви, чому в більшості рослин листки мають широку й плоску поверхню? Так вони зможуть поглинати більше сонячних променів, які є джерелом енергії для рослин.
Усередині листка є видовжені за формою зелені пластиди - хлоропласти (від грец. хлорос - зелений). У них міститься речовина зеленого кольору під назвою хлорофіл. Він, немов "антена", уловлює енергію Сонця.

Отже, маємо: із повітря надійшов вуглекислий газ, із ґрунту - вода, а хлорофіл "спіймав" сонячне світло. І от розпочинається диво фотосинтезу!

Перегляньте відео та виконайте завдання.

Процес фотосинтезу надзвичайно складний, у ньому виділяють дві фази: світлову й темнову. Під час цих фаз у листку відбуваються різноманітні біохімічні перетворення.

У результаті фотосинтезу утворюються поживні речовини для рослини, зокрема крохмаль. Отже, можна сказати, що фотосинтез у рослин "поєднує" процеси травлення і дихання.
Надмірне сонячне світло впродовж літа може пошкодити хлорофіл. Восени фотосинтез уповільнюється, листки починають жовтіти. У них руйнуються зелені хлоропласти. Тому процес вироблення органічних речовин поступово гальмується.

Ключова ідея

Фотосинтез - це складний процес утворення рослинами органічних речовин. Для цього процесу потрібні: вуглекислий газ, вода, енергія сонячних променів. Фотосинтез складається з двох фаз: світлової і темнової.

Запитання для повторення й засвоєння

1. Що таке фотосинтез?
2. Які частини рослин поглинають енергію Сонця?
3. Чому листя влітку й восени змінює колір?
4. У додаткових джерелах інформації дізнайтеся про парниковий ефект та про те, до яких наслідків він може призвести.

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 80. Фотосинтез

# data[].attributes.attachment_link.description
Поміркуйте Пригадайте Ви знаєте, що під час дихання тварини, зокрема й людина, вдихають кисень і видихають вуглекислий газ. Рослини також дихають! Але в них усе відбувається навпаки: рослини поглинають вуглекислий газ і "видихують" кисень. Саме цим киснем дихаємо ми й інші тварини. Рослинам, як і іншим живим організмам, також потрібна їжа.

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.body
ТЕОРІЯ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Природнича галузь. Фотосинтез як характерна особливість рослин

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 37 = 16.05.2024             ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

ПАРАГРАФИ 51 - 53

ПІДГОТУВАТИСЬ ДО ОПИТУВАННЯ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.attachment_link.title
будова рослини

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Рослина знайома і таємнича вегетативні органи (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Рослина знайома і таємнича генеративні органи (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 36 = 13.05.2024               ЗАГАЛЬНА БУДОВА ОРГАНІЗМУ РОСЛИН

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

ОПРАЦЮВАТИ ПАРАГРАФ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Поміркуйте

Пригадайте

Частини та органи рослин

Ви вже знаєте, що в природі існує багато видів рослин. Усі вони різні - дерева, кущі, трави з ягодами та квітками.
Спільним в усіх рослин є те, що вони мають схожу будову: складаються з частин, які називаються органами. Кожний орган має свою назву, певну форму й будову, а також виконує одну або кілька функцій.

Навіщо рослині потрібні корені, стебло та листки?

Корінь - найперший орган, який з'являється з насінини. Він укріплює рослину в ґрунті, "напуває" її водою, "годує" мінеральними речовинами. Корені в рослин дуже різноманітні.

Стебло - це "хребет" рослини, воно з'єднує корінь і листя. У стеблі є тоненькі волокна, якими транспортуються поживні речовини й вода до всіх інших органів рослини.
Стебла рослин дуже різноманітні: трав'янисті, дерев'янисті, чіпкі, виткі тощо.

Листки є "фабрикою" з виробництва поживних речовин, яка працює на сонячній енергії.
Листки дуже чутливі до нестачі води і першими сигналізують, що рослину потрібно полити й підживити.
Восени рослини починають скидати листя. Без листя рослинам легше пережити сувору зиму.
Листки допомагають рослині пристосуватися до навколишнього середовища - накопичують воду, захищають від випаровування води тощо.

Квітки, плоди, насіння

Квітка - найкрасивіша частина рослини, вона є органом розмноження багатьох рослин. Не буде квіток - не буде й насінини, а не буде насінини - не буде й рослини. Квітки приваблюють комах, які переносять пилок між рослинами, завдяки чому рослини розмножуються. А незабаром на місці квіток з'являться плоди з насінинами.

Можливо, вам доводилось відчіпляти від одягу реп'яхи лопуха. Або бачити пух тополі, який літає в повітрі, наче сніг. Чи куштувати смачні й по-живні ядра горіха. Усе це справжні дари природи - плоди. Вони захищають насінину, поки вона не проросте.
Розгляньте, які бувають плоди рослин.

Насінина - це орган розмноження рослини. Проросла насінина дає життя новій рослині.

Дізнайтеся рецепт грецького салату та проаналізуйте його інгредієнти.
Які частини рослин використовують у цьому салаті? Яку поживну цінність мають ці продукти для людини?

Підсумуємо

Ключова ідея

Орган рослини - це частина організму, яка має певну будову та виконує певні функції. Органами рослин є: корінь, стебло, листок, квітка, плід, насінина. Люди використовують у їжу різні частини рослин.

Запитання для повторення й засвоєння

1. Які існують органи рослин?
2. Чи є в рослини головний орган? Поясніть відповідь.
3. Дізнайтеся в додаткових джерелах, яка рослина має найменше стебло.
4. Які частини рослин уживає людина в їжу?
5. Разом із дорослими виконайте дослід "Що з'явиться першим: корінь чи стебло?". Для цього потрібно замочити насінину квасолі (або іншу). Через певний час посадіть насінину в прозорий горщик. Спостерігайте за тим, яка частина рослин з'явиться першою. Зробіть висновки.

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 79. Будова організму рослини

# data[].attributes.attachment_link.description
Поміркуйте Пригадайте Частини та органи рослин Ви вже знаєте, що в природі існує багато видів рослин. Усі вони різні - дерева, кущі, трави з ягодами та квітками.Спільним в усіх рослин є те, що вони мають схожу будову: складаються з частин, які називаються органами .

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 09.05.2024     міні-проекти  РОСЛИИНИ СИМВОЛИ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

https://ua.izzi.digital/DOS/306705/356454.html

# data[].attributes.attachment_link.title
будова рослини

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛИ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Рослина знайома і таємнича вегетативні органи (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Рослина знайома і таємнича генеративні органи (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 35 = 06.05.2024     БУДОВА РОСЛИН

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАРАФИ 51-52

2. ПІДГОТУВАТИСЬ ДО ТЕСТУ

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:білки, жири, вуглеводи.Харчові продукти.

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:білки, жири, вуглеводи.Харчові продукти.

# data[].attributes.body
ПЛАН ДО ПРОЕКТУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
 Діємо для здоров'я

# data[].attributes.attachment_link.title
Тарілка здорового харчування

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:білки, жири, вуглеводи.Харчові продукти.

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:білки, жири, вуглеводи.Харчові продукти.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Біоманія ПоХіМіЧиМо з Валентиною Віксіч

# data[].attributes.attachment_link.title
Які продукти необхідні для здорового харчування?

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:білки, жири, вуглеводи.Харчові продукти.

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:білки, жири, вуглеводи.Харчові продукти.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дистанційне Навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок 50. Які продукти необхідні для здорового харчування

# data[].attributes.headline
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:
білки, жири, вуглеводи.
Харчові продукти.

# data[].attributes.subject
ТРАВЕНЬ УРОК 34 = 02.05. 2024     Основні складники їжі:
білки, жири, вуглеводи.
Харчові продукти.

# data[].attributes.body
МІНІ-ПРОЕКТ

ВІДТВОРИТИ ТАРІЛКУ ЗДОРОВОГО ХАРЧУВАННЯ

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

https://ua.izzi.digital/DOS/306705/356453.html

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.body
ФОТОСИНТЕЗ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Досліджуємо обмін речовини та енергії в рослин (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Природнича галузь. Фотосинтез як характерна особливість рослин

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 33 = 29.04.2024     ДЖЕРЕЛА ЕНЕРГІЇ ОРГАНІЗМАМ. 

# data[].attributes.body
1. ПАРАГРАФ - 49

2. МАТЕРІАЛИ ДЛЯ ПРОЕКТУ

ЛИСТИ А4

МАРКЕРИ

ПОВІТРЯНИЙ ПЛАСТИЛІН

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Майя Трофімук

# data[].attributes.attachment_link.title
Подорож кисню по вашому організму

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.body
ЕЛЕКТРОННИЙ ПАРАГРАФ

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 72. Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.attachment_link.description
Найпоширенішим електричним явищем у природі є блискавки, адже щомиті кілька сотень із них ударяє в поверхню Землі. А в гирлі річки Кататумбо (Венесуела) від травня до жовтня блискавки виникають близько 250 разів за годину! Коли у хмарі утворюються опади, одночасно відбувається електризація краплин. У різних ділянках хмар вони заряджені різнойменними зарядами.

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.body
ЕЛЕКТРОННИЙ ПАРАГРАФ

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 73. Види і джерела енергії. Перетворення енергії в живій і неживій природі

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Для чого потрібна енергія рослинам і тваринам? 2. Звідки рослини і тварини беруть енергію, необхідну для життєдіяльності? 3. Як називається енергія, яка накопичується речовинами? 4. Для чого людство використовує різні види енергії? 5. Наведіть 3−5 прикладів перетворення одного виду енергії на інший. 6. Які джерела енергії ми використовуємо в побуті?

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Природнича галузь. Електричні явища у природі і житті людини

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 32 = 25.04.2024     Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДВАННЯ

1. ОПРАЦЮВАТИ ЕЛКТРОННИЙ ПАРАГРАФ 72

2. ПЕРЕГЯНУТИ ВІДЕО

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Звідки береться енергія? (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Досліджуємо енергію (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 31 = 22.04.2024     Види і джерела енергії. Закон збереження і перетворення енергії. Коефіцієнт корисної дії.

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФ 46,47

2. ПІДГОТУВАТИСЬ ДО УСНОГО ОПИТУВАННЯ

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.attachment_link.title
Компетентнісно орієнтовані завдання до Розділу 2 (частина ІІ)

# data[].attributes.attachment_link.description
Компетентнісно орієнтовані завдання до Розділу 2 (частина ІІ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 30 = 18.04.2024                            УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 72. Електричні явища у природі й житті людини

# data[].attributes.attachment_link.description
Найпоширенішим електричним явищем у природі є блискавки, адже щомиті кілька сотень із них ударяє в поверхню Землі. А в гирлі річки Кататумбо (Венесуела) від травня до жовтня блискавки виникають близько 250 разів за годину! Коли у хмарі утворюються опади, одночасно відбувається електризація краплин. У різних ділянках хмар вони заряджені різнойменними зарядами.

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 63. Роль науки в розширенні меж сприймання і розуміння навколишнього світу

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 29 = 15.04.2024                                  Електричні й магнітні явища в природі

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.body
ЕЛЕКТРОННИЙ ПІДРУЧНИК

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Поміркуйте

Яке значення для вас має використання магнітів?

Пригадайте

Видатний фізик Альберт Ейнштейн згадував магніт, як одну з перших своїх іграшок. "Поведінка" магнітної стрілки на компасі справила на нього незабутнє враження, що збереглося на все життя: за видимими речами може бути приховане щось іще - невидиме й невідоме.

Найчастіше ми стикаємося зі штабовими або дугоподібними магнітами.

Але магніт може мати будь-яку форму, зокрема форму кулі. Цікаво, що ми з вами живемо на величезному кулеподібному магніті - планеті Земля.

Полюси магніту
Частини магніту, де найбільше виявляється магнітна дія, називають полюсами магніту. Розрізняють північний і південний полюси.
Північний полюс магніту зафарбовують зазвичай синім і позначають літерою N (від від англ. North - північ), а південний зафарбовують червоним і позначають літерою S (від від англ. South - південь).

У будь-якого магніту має бути щонайменше два різнойменні полюси, але кількість полюсів може бути більшою.
Спроби роз'єднати полюси магніту, щоб отримати окремо північний і південний полюси (на кшталт позитивного й негативного електричних зарядів) були марними. Виявилося, що розрізаний штабовий магніт перетворюється на два коротших штабових магніти з меншою магнітною силою.
Завдання 1
Магнітна сила належить до безконтактних, адже ми бачимо, що магніти взаємодіють між собою або із залізними тілами на відстані.

Взаємодія полюсів магнітів подібна до взаємодії електричних зарядів: однойменні полюси магнітів відштовхуються, а різнойменні - притягуються.

Перегляньте відео та дізнайтеся, як люди використовують властивості магнітів.
Завдання 2
Ви знаєте, що взаємодія електричних зарядів здійснюється через електричне поле. Магнітна взаємодія також здійснюється через поле, але магнітне: будь-який магніт створює навколо себе магнітне поле, яке діє на інші магніти або на залізні речі.
Магнітне поле, як і електричне, невидиме. Але його можна "побачити" за допомогою залізних ошурок.

Насипте на аркуш паперу рівномірно тонкий шар залізних ошурок і покладіть зверху шатабовий або дугоподібний магніти. Частина ошурок притягнеться до полюсів магнітів, а частина вишукується вздовж якихось ліній. Так залізні ошурки зробили магнітне поле видимим.

Людина не відчуває безпосередньо дію магнітного поля. Однак його широко використовують у медицині для діагностики та лікування.

Перегляньте відео та дізнайтеся більше про магнітну дію електричного струму, магнітне поле та застосування електромагнітів.
Завдання 3

За допомогою магнітного поля проводять МРТ-дослідження внутрішніх органів людини. МРТ розшифровується як магнітно-резонансна томографія. Вона ґрунтується на тому, що в сильному магнітному полі атоми Гідрогену, що є в усіх молекулах органічних речовин, дають "відлуння" на радіохвилі, якими опромінюють людину. Радіохвилі й магнітне поле безпечні для організму, тому МРТ-дослідження набули широкого використання.

Завдання 4 Завдання 5
Ключова ідея

Магніти притягують залізні речі й мають два полюси - північний (N) та південний (S). Однойменні полюси магнітів відштовхуються, а різнойменні - притягуються.
Магніти можуть бути будь-якої форми. Магнітів лише з одним полюсом не існує, магніт може мати два і більше різнойменних полюсів.
Магнітні взаємодії здійснюються через магнітне поле: навколо будь-якого магніту є магнітне поле, що діє на інші магніти або залізні тіла.

Запитання для повторення й засвоєння

1. Звідки походить назва магніт? Що ми називаємо природними магнітами?
2. Які полюси має магніт?
3. Чи можна отримати магніт з одним полюсом? Скільки полюсів може бути в магніту?
4. Як взаємодіють полюси двох різних магнітів?
5. Завдяки чому на відстані здійснюється магнітна взаємодія?
6. Як можна "побачити" магнітне поле?
7. Два залізні стрижні однакові на вигляд. Один із них намагнічений, інший - ні. Запропонуйте, як відрізнити намагнічений стрижень, якщо ніяких допоміжних засобів немає.

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 69. Магніти. Магнітна взаємодія

# data[].attributes.attachment_link.description
Поміркуйте Яке значення для вас має використання магнітів? Пригадайте Видатний фізик Альберт Ейнштейн згадував магніт, як одну з перших своїх іграшок. "Поведінка" магнітної стрілки на компасі справила на нього незабутнє враження, що збереглося на все життя: за видимими речами може бути приховане щось іще - невидиме й невідоме.

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛИ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Магнітна взаємодія (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.body
ЦЕ ЦІКАВО!!!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цікава наука

# data[].attributes.attachment_link.title
Магніти. Як вони працюють [MinutePhysics]

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 28 = 11.04.2024       МАГНІТИ. МАГНІТНА ВЗАЄМОДІЯ

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФИ 42,43

2. ПІДГОТУВАТИСЬ ДО ОПИТУВАННЯ

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.) 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.) 

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 68. Дії струму (теплова, світлова, магнітна). Електричне поле. Біологічна дія електричного поля

# data[].attributes.attachment_link.description
§ 68. Дії струму (теплова, світлова, магнітна). Електричне поле. Біологічна дія електричного поля

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.) 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.) 

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Електричний струм. Умови існування електричного струму. Провідники, діелектрики та напівпровідники.

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.) 

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.) 

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Коли виникає електричний струм? (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.)          

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 27 = 08.04.2024       Дії струму (теплова, світлова, магнітна.)          

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФИ 40, 41 - читати, переказувати

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
§ 67. Величини, що характеризують протікання струму в колі: сила струму, електрична напруга й опір, їхній взаємозв'язок

Поміркуйте

Пригадайте
Сила струму

Сила струму - це величина, що показує величину й швидкість руху електричного заряду в провіднику.

Одиниця сили струму - ампер (скорочено А), а прилад для вимірювання сили струму - амперметр.

Струм у колі є наслідком дії джерела струму. Тому сила струму буде залежати від властивості джерела струму.

Перегляньте відео та дізнайтеся додаткові відомості про електричний струм.
Електрична напруга

Величину, яка характеризує джерело струму, називають електричною напругою, або просто напругою.

Електрична напруга пов'язана з роботою, яку виконують елементи електричного кола:

напруга на полюсах джерела струму показує, яку роботу може виконати або виконує джерело для створення струму в колі;

напруга на споживачах показує, яку роботу виконує струм усередині споживачів.

Одиницею напруги є вольт (скорочено В), а прилад для вимірювання напруги - вольтметр.
Електричний опір

Зберемо два електричних кола з однакових батарейок, лампочок і вимикачів.
У першому колі до батарейки підключимо одну лампочку, а в другому колі - послідовно дві лампочки. Будемо спостерігати за яскравістю світіння лампочок.

Тьмяне світіння лампочок свідчить, що крізь них тече струм меншої сили, ніж через лампочку в першому колі. Батарейки однакові. Тобто сила струму в колах відрізняється не через батарейки, а через якусь властивість електричного кола з лампочками. Ця властивість отримала назву електричний опір.
Саме електричний опір ділянки кола визначає, якої сили струм буде йти цією ділянкою за певної напруги. Тому тьмяне світіння двох лампочок у другому колі визначається тим, що електричний опір двох послідовно увімкнених лампочок більший, ніж електричний опір однієї лампочки.

Дізнайтеся більше

Американська фізикиня Ізабель Стоун стала першою жінкою, яка отримала докторський ступінь із фізики у США, захистивши дисертацію "Про електричний опір тонких плівок" у Чиказькому університеті 1897 року. Вона вивчала електропровідність тонких металевих плівок і довела, що їхній електричний опір зменшується із часом.

Підсумуємо
Ключова ідея

Сила струму - це фізична величина, що характеризує струм у провіднику. Одиницею сили струму є ампер (А), а прилад для вимірювання сили струму - амперметр.
Електрична напруга характеризує здатність джерела струму створювати струм у колі. Одиницею напруги є вольт (В), а прилад для вимірювання напруги - вольтметр.
Сила струму через ділянку кола за певної напруги визначається електричним опором цієї ділянки.

Запитання для повторення й засвоєння

1. Що таке сила струму?
2. Назвіть одиниці сили струму.
3. Що таке напруга?
4. Як називаються одиниці напруги?
5. Що визначає електричний опір?
6. Лампочку підключено до джерела струму. Що залишиться без змін після вимикання лампочки: сила струму, напруга чи опір?

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 67. Величини, що характеризують протікання струму в колі: сила струму, електрична напруга й опір, їхній взаємозв'язок

# data[].attributes.attachment_link.description
§ 67. Величини, що характеризують протікання струму в колі: сила струму, електрична напруга й опір, їхній взаємозв'язок Поміркуйте Пригадайте Сила струму Сила струму - це величина, що показує величину й швидкість руху електричного заряду в провіднику. Одиниця сили струму - ампер (скорочено А), а прилад для вимірювання сили струму - амперметр.

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Досліджуємо електричне коло (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Як діє електричний струм?

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ УРОК 26 = 04.04.2024      ВЕЛИЧИНИ, ЩО ХАРАКТЕРИЗУЮТЬСЯ ПРОТІКАННЯМ СТРУМУ.

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ОПРАЦЮВАТИ ПАРАГРАФ 67 (електронний)

2. ЗРОБИТИ ІНФОРМАЦІЙНУ ЛИСТІВКУ- ПРАВИЛА БЕЗПЕЧНОГО ПОВОДЖЕННЯ З ЕЛЕКТРИЧНИМ СТРУМОМ (на альбомному листку або в зошиті)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?          

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?          

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?  

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?  

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ ЧАСТИНА 1

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Звідки береться електрика? (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?  

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?  

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ ЧАСТИНА 2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Коли виникає електричний струм? (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?  

# data[].attributes.subject
КВІТЕНЬ  УРОК 25 = 01.04.2024                    ЗВІДКИ БЕРЕТЬСЯ ЕЛЕКТРИКА+Коли виникає електричний струм?  

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 23= 21.03.2024                                            КОНТРОЛЬНИЙ УРОК

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.body
ЕЛЕКТРОННИЙ ПІДРУЧНИК

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 57. Звук — джерело інформації і засіб спілкування. Вухо — орган сприйняття звуку

# data[].attributes.attachment_link.description
Для безкоштовного користування електронними підручниками та іншими виданнями потрібно зареєструватися.

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Будова вуха людини(5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.body
ПАРАГРАФ 36

# data[].attributes.attachment_link.title
5-НУШ-ЗАСЄКІНА

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 22= 18.03.2024                                            Вухо – орган сприйняття звуку.

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФ 36 - ЧИТАТИ

2. ПЕРЕГЛЯНУТИ ВІДЕО МАТЕРІАЛ

3. ПІДГОТУВАТИСЬ ДО ТЕСТУ

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНИЙ МАТЕРІАЛ

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 58. Гучність звуку. Луна. Поширення звуку в різних середовищах

# data[].attributes.attachment_link.description
Для безкоштовного користування електронними підручниками та іншими виданнями потрібно зареєструватися.

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Суспільне Новини

# data[].attributes.attachment_link.title
Звукові хвилі, частоти та рівень шуму: що ми знаємо про звук | "Шо? Як?" | Випуск 8

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
§ 60. Ультразвук. Інфразвук

Поміркуйте

Чому джміль під час польоту гуде, а комар дзвенить? Чому ми взагалі не чуємо звуку, коли махаємо руками під час ранкової зарядки?

Пригадайте
Ультразвук
Відповідь на запитання рубрики "Поміркуйте", що на початку параграфа, дуже проста - чим частіше змахує крилами комаха, тим більш високий, пронизливий звук видають її крила.
Людина чує звук, якщо джерело звуку коливається частіше 20-ти разів за секунду і не більше 20 000 разів за секунду. Коливання в цьому діапазоні створюють звуки, які сприймає наше вухо. Деякі тварини можуть чути звуки, які видають тіла, що коливаються частіше 20 000 разів за секунду. Такий нечутний людським вухом звук називають ультразвуком. Префікс ультра- перекладається з латини як "далі". Тобто ультразвук - це звук поза верхнім краєм чутних звуків.

Собаки чують ультразвукові коливання до 60 000 коливань за секунду, кажани до 120 000, а дельфіни - навіть до 200 000 коливань за секунду.

Перегляньте відео про звуки, які не може чути людина, та виконайте завдання.
Застосування ультразвуку
Ультразвук сьогодні широко застосовують у різних галузях нашого життя.

На звороті карток ви можете прочитати, як саме використовують ультразвук.
Інфразвук
Звукові коливання, що відбуваються рідше ніж 20 разів за секунду, також не сприймаються вухом людини. Такий звук називають інфразвуком. Префікс інфра- також прийшов із латини і в перекладі означає "під, нижче". Тобто інфразвук - це звук поза нижнім краєм чутних звуків.

Інфразвук утворюється, наприклад, під час землетрусів і вібрацій важких механізмів.

Людина не чує інфразвук вухом, але сприймає його всім організмом як неприємне відчуття.
Інфразвук чують деякі тварини, зокрема слони й кити. Відомо що собаки й кішки "передбачають" землетрус і намагаються вибратися з дому.

Перегляньте відео про те, як спілкуються мешканці океану. Яка частота коливання гучних звуків, що видає горбатий кит: низька чи висока?
Дізнайтеся більше

За легендою, 1929 року видатний американський фізик Роберт Вуд на прохання режисера театру "Лайрик" Д. Мілера використав інфразвук під час вистави. "Нечутний" звук мав створити в глядачів певний емоційний ефект. Але коли ввімкнули джерело інфразвуку, то виник ефект, схожий на той, що передує землетрусу. Скло в канделябрах задзвеніло, і всі вікна задрижали. І саме це створило атмосферу страху, а не той звук, що планував режисер.

Підсумуємо
Ключова ідея

Людина чує звук, якщо джерело звуку коливається частіше 20 разів за секунду і не більше 20 000 разів за секунду. Такі коливання створюють чутні людським вухом звуки.
Якщо звукові коливання частіші за 20 000 коливань за секунду, то цей нечутний людиною звук називають ультразвуком. Ультразвук чують деякі тварин, зокрема собаки та дельфіни.
Звукові коливання, частота яких менша 20 разів за секунду, людина також не чує, їх називають інфразвуком. Джерелами інфразвуку є землетруси та вібрація важких механізмів.

Запитання для повторення й засвоєння

1. Скільки коливань за секунду мають здійснювати джерела звуку, щоб звук могла чути людина?
2. Що таке ультразвук?
3. Наведіть приклади використання ультразвуку людиною.
4. Що таке інфразвук?
5. Як інфразвук впливає на самопочуття людини?
6. Дресирувальники подають собакам сигнали за допомогою спеціальних маленьких свистків, звуків яких людина не чує. У чому особливість цих свистків?

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 60. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.attachment_link.description
§ 60. Ультразвук. Інфразвук Поміркуйте Чому джміль під час польоту гуде, а комар дзвенить? Чому ми взагалі не чуємо звуку, коли махаємо руками під час ранкової зарядки? Пригадайте Ультразвук Відповідь на запитання рубрики "Поміркуйте", що на початку параграфа, дуже проста - чим частіше змахує крилами комаха, тим більш високий, пронизливий звук видають її крила.Людина чує звук, якщо джерело звуку коливається частіше 20-ти разів за секунду і не більше 20 000 разів за секунду.

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 21 = 14.03.2024       Гучність звуку. Шум і його вплив на організм. Ультразвук. Інфразвук

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФ 35

2. ПРОЙТИ ТЕСТ ПО ТЕМІ УРОКУ

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?   

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?   

# data[].attributes.body
ТЕОРЕТИЧНА ЧАСТИНА

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 57. Звук — джерело інформації і засіб спілкування. Вухо — орган сприйняття звуку

# data[].attributes.attachment_link.description
Для безкоштовного користування електронними підручниками та іншими виданнями потрібно зареєструватися.

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?   

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?   

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛ УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Звідки береться звук? (5 клас «Природничі науки» НУШ)

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?   

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?   

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Уроки біології, Тютюнникова Наталія

# data[].attributes.attachment_link.title
Виникнення й поширення звуку

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?     

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 20 = 11.03.2024      Звідки береться звук?     

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФ 34 - підручник

2. ВІДПОВІСТИ НА ПИТАННЯ

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.body
ПАРАГРАФ 33

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 55. Оптичні прилади. Око - живий оптичний прилад

# data[].attributes.attachment_link.description
§ 55. Оптичні прилади. Око - живий оптичний прилад

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛИ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Будова ока людини.

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.body
ЦЕ ЦІКАВО!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
Міфи про зір: що корисно і що шкідливо для очей

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 19 = 05.03.2024                                    ОКО - ЖИВИЙ ОПТИЧНИЙ ПРИЛАД.

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГРАФ 33

2. міні-проект " МЕТОДИ ПОКРАЩЕННЯ ЗОРУ"

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.body
ПАРАГРАФ

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 55. Оптичні прилади. Око - живий оптичний прилад

# data[].attributes.attachment_link.description
§ 55. Оптичні прилади. Око - живий оптичний прилад

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛИ УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Властивості світла: кольори

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.headline
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.subject
БЕРЕЗЕНЬ УРОК 18 = 04.03.2024            ВЗАЄМОДІЯ СВІТЛА З РЕЧОВИНОЮ. КОЛЬОРИ.

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. ПАРАГАФ 32 - прочитати

2. відповідати на питання, переказувати-

ЗАМАЛЮЙ І ПІДПИШИ КОЛЬОРА ВЕСЕЛКИ

НАПИСАТИ ОДИН УЛЮБЛЕНИЙ КОЛІР - ОПИСАТИ ЙОГО ЗНАЧЕННЯ.

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.body
ТЕСТОВЕ ЗАВДАННЯ 1

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.body
ТЕСТОВЕ ЗАВДАННЯ 2

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.body
ЗІБРАТИ ПАЗЛ

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 17= 29.02.2024               УЗАГАЛЬНЕННЯ

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

ГАРНО ПРОВЕСТИ ВИХІДНІ РАЗОМ З РОДИНОЮ

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.body
ПАРАГРАФ 31

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
§ 53. Відбиття світла. Дзеркала

Поміркуйте

Що трапляється зі світловими променями, коли вони натрапляють на перешкоду?
Чим Місяць відрізняється від Сонця?

Пригадайте

Гладкі поверхні, що добре відбивають світло, називають дзеркалами.

Завдання 4
Станьте перед дзеркалом. Ви бачите своє зображення. Його називають "дзеркальним".
Спробуйте з'ясувати, чим зображення в дзеркалі відрізняється від вас.

У давнину замість дзеркал були відшліфовані пластинки зі срібла, міді або бронзи. А дзеркала, схожі на сучасні, з'явилися в Європі в середині XIII століття, коли Джон Пекам поєднав скло з оловом - так з'явилося дзеркало. Перші дзеркала були не зовсім рівні, тому спотворювали зображення. Центром виготовлення дзеркал в Середньовіччі стала Венеція. Майстри не лише робили дзеркала, а й експериментували. Наприклад, додавали до олова золото та бронзу. Такі дзеркала були чистішими та рівнішими, із гарним зображенням.

Ключова ідея

Тіла, які не є джерелами світла, ми бачимо тому, що вони відбивають світло. Білі тіла добре відбивають світло, чорні - добре поглинають.
Місячне світло, яке ми спостерігаємо, є відбитими від поверхні Місяця сонячними променями.
Під час дзеркального відбиття від гладенької поверхні світлові промені у світлових пучках не переплутуються. Після відбиття від шорсткої поверхні світлові промені переплутуються, й ми спостерігаємо дифузне відбиття світла.
Пласкі гладкі поверхні називають дзеркалами. Дзеркало створює ілюзію того, що за ним розташовані тіла, які перебувають перед дзеркалом. Це уявне зображення тіла в дзеркалі. У "дзеркальних" зображеннях "праворуч" та "ліворуч" міняються місцями.

Запитання для повторення й засвоєння

1. За рахунок чого ми бачимо тіла, які самі не випромінюють світла?
2. Які тіла можна назвати білими, а які - чорними?
3. Поясніть, чим дзеркальне відбиття світла відрізняється від дифузного.
4. Що таке дзеркало?
5. Які властивості мають зображення, що створюють дзеркала?
6. У чому різниця між світлом Місяця і світлом Сонця?
7*. Під час перегляду фільму в кінотеатрі зображення на екрані створюється спеціальним проєктором, що розташований позаду глядачів. Якою має бути поверхня екрану для гарного перегляду фільму з усіх глядацьких місць у залі: дзеркальною чи шорсткою?

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 53. Відбиття світла. Дзеркала

# data[].attributes.attachment_link.description
§ 53. Відбиття світла. Дзеркала Поміркуйте Що трапляється зі світловими променями, коли вони натрапляють на перешкоду?Чим Місяць відрізняється від Сонця? Пригадайте Гладкі поверхні, що добре відбивають світло, називають дзеркалами . Завдання 4 Станьте перед дзеркалом. Ви бачите своє зображення. Його називають "дзеркальним".Спробуйте з'ясувати, чим зображення в дзеркалі відрізняється від вас.

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.body
ПАРАГРАФ 31

# data[].attributes.attachment_link.title
§ 54. Заломлення світлових променів

# data[].attributes.attachment_link.description
Для безкоштовного користування електронними підручниками та іншими виданнями потрібно зареєструватися.

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.body
ВІДЕО МАТЕРІАЛИ УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика це просто

# data[].attributes.attachment_link.title
Відбивання  та заломлення світла

# data[].attributes.headline
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.subject
ЛЮТИЙ УРОК 16= 26.02.2024           Заломлення світлових променів

# data[].attributes.body
ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

1. Провести експерименти, що демонструють заломлення світла, зробити фото/відео звіт з поясненням даного явища.

2. ПІДГОТУВАТИСЬ ДО КР