# data[].attributes.headline
Место у падежном систему - Датив припада групи периферних падежа.Поседује и обележје директивности, тако да, с једне стране, заједно са локативом чини групу двоструко обележених падежа у систему.

# data[].attributes.subject
Место у падежном систему - Датив припада групи периферних падежа.Поседује и обележје директивности, тако да, с једне стране, заједно са локативом чини групу двоструко обележених падежа у систему.

# data[].attributes.headline
Структурни лик

# data[].attributes.subject
Структурни лик

# data[].attributes.body
Датив се појављује само у два структурна лика : као слободни падежни облик и као падеж везан предлогом. Датив уз себе везује најмањи број број предлога ;

Датив спада у тзв. падеже контакта;

По тој особини датив се повезује са акузативом везаним предлогом и локативом, а они се супротспављају генитиву и инструменталу као тзв. падежима конексије.

# data[].attributes.headline
Функције и значење датива 

# data[].attributes.subject
Функције и значење датива 

# data[].attributes.headline
1.1. Датив носиоца физиолошке потребе

# data[].attributes.subject
1.1. Датив носиоца физиолошке потребе

# data[].attributes.body
Слободни датив у импресионалним реченицама с морфемом се. Нпр.

(1) СПАВА ми се.

(2) ЗЕВА ми се.

(3) Једе ми се. Идемо на ручак.

# data[].attributes.headline
1.2.Датив носиоца физиолошког стања или процеса

# data[].attributes.subject
1.2.Датив носиоца физиолошког стања или процеса

# data[].attributes.body
Слободни датив у имперсоналним реченицама са исказаним локализатором физиолошког стања/процеса у локативу или инструменталу. Нпр.

(4) КРЧИ ми у стомаку.

(5) ЗУЈИ ми у ушима.

(6) ВРТИ јој се у глави.

# data[].attributes.headline
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.subject
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.body
а) Слободни датив у имперсоналним реченицама са исказаним каузатором у форми зависне клаузе или без исказаног каузатора, али познатог из контекста.

ДОЗЛОГРДИЛО ми ЈЕ!

ДОПАДА ми СЕ што си вредна.

СВИЂА му СЕ да путује по свету.

# data[].attributes.headline
1.Субјекатски датив

# data[].attributes.subject
1.Субјекатски датив

# data[].attributes.body
То је увек слободни датив у функцији семантичког субјекта. По правилу се ради о дативу личне заменице, најчешће у енклитичком облику. Изузетак је једино датив носиоца једнакости.

# data[].attributes.headline
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.subject
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.body
б) Слободни датив у имперсоналним реченицама с копулативним предикатом и прилогом у функцији семантичког језгра типа : топло, хладно, весело, пријатно, мило, тужно, одвратно, згодно, забавно, досадно, корисно и сл. Нпр.

ТОПЛО ми је.

ЖАО ми је тог човека.

ТЕШКО јој је да понавља исте ствари.

# data[].attributes.headline
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.subject
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.body
г) Слободни датив у персоналним реченицама с копулативним предикатом и придевом у функцији семантичког језгра типа : пријатан, драг, леп, добар, лак, мучан, одвратан, близак, јасан, велик, мали и сл. са исказаним каузатором у форми номинатива. Нпр.

Био јој је ДРАГ тај човек.

НАЈТЕЖИ му је био пети задатак.

Теби ће бити ЗАНИМЉИВА та књига.

# data[].attributes.headline
1.4. Датив носиоца воље, жеље

# data[].attributes.subject
1.4. Датив носиоца воље, жеље

# data[].attributes.body
а) Слободни датив уз непрелазне глаголе с морфемом се у имперсоналним реченицама. Нпр.

НЕ РАДИ ми СЕ.

ИДЕ ми СЕ на море.

# data[].attributes.headline
1.4. Датив носиоца воље, жеље

# data[].attributes.subject
1.4. Датив носиоца воље, жеље

# data[].attributes.body
б) Слободни датив у имперсоналној реченици с копулативним предикатом и генитивом с предлогом ДО у функцији семантичког језгра. Нпр.

Није ми ни до чега.

Није ми до шале.

# data[].attributes.headline
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.subject
1.3. Датив носиоца психофизиолошког процеса, осећања или расположења 

# data[].attributes.body
в) Слободни датив у персоналним реченицама са исказаним каузатором у форми номинатива. Нпр.

Остави ме на миру. ДОСАДИО СИ ми.

Морам нешто предузети. ДОСАДИЛО ми ЈЕ чекање.

СМУЧИО ми СЕ тај разговор.

# data[].attributes.headline
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.subject
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.body
б) Слободни датив у имперсоналним реченицама уз глаголе треба, ваља са исказаним предметом потребе или нужде у форми инфинитива. Нпр.

Научите да радите на компјутеру, ТРЕБА вама радити још десет година.

Сад нам СЕ ВАЉА вратити у времена кад на овом месту нији било ни помисли од моста. ( И. Андрић).

# data[].attributes.headline
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.subject
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.body
в) Слободни датив у имперсоналним реченицама с копулативним предикатом и прилогом у функцији семантичког језгра типа : потребно, нужно, неопходно, јасно, и са исказаним предметом потребе, нужде или сазнања у форми клаузе с везником ДА. Нпр.

ЈАСНО му је ДА није у праву.

НЕОПХОДНО ми је ДА разговарам са вама.

ПОТРЕБНО јој је ДА се извуче из свега и мало одмори.

# data[].attributes.headline
1.4. Датив носиоца воље, жеље

# data[].attributes.subject
1.4. Датив носиоца воље, жеље

# data[].attributes.body
в) Слободни датив уз прелазне глаголе у медијалним реченицама са исказаним предметом воље/ жеље у номинативу. Нпр.

Хајдемо у биоскоп, ГЛЕДА ми СЕ тај филм.

Данас јој СЕ баш не КУВА ручак.

# data[].attributes.headline
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.subject
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.body
а) Слободни датив у имперсоналним реченицама са исказаним предметом потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања у форми клаузе с везником ДА. Нпр.

Хајде брже, ЖУРИ ми се (Да завршим па да идем).

ПРЕДСТОЈИ нам Да озбиљно и напорно радимо.

ОСТАЈЕ ти само ДА будеш миран и стрпљив.

# data[].attributes.headline
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.subject
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.body
д) Слободни датив у персоналним реченицама с копулативним предикатом и придевом у функцији семантичког језгра типа : потребан, неопходан, познат, прегледан, са исказаним предметом потребе, нужде, могућности, сазнања у форми номинатива. Нпр.

Нико вам више није ПОТРЕБАН ( сад све можете сами).

Вама је сигурно ПОЗНАТ господин Марић.

Пут му је био сасвим прегледан ( и могао је слободно да обилази).

# data[].attributes.headline
1.6. Датив носиоца субјективног утиска или процене

# data[].attributes.subject
1.6. Датив носиоца субјективног утиска или процене

# data[].attributes.body
а) Слободни датив у имперсоналним реченицама са исказаним предметом о којем се износи субјективни утисак/процена у форми зависне клаузе с везником ДА , или неке друге реченице исказане у контексту. Нпр.

ЧИНИ ми СЕ ДА то није добро.

ИЗГЛЕДА ми ДА је овде посреди нека грешка.

УЧИНИЛО јој СЕ ДА га је видела.

# data[].attributes.headline
1.7. Датив носиоца једнакости

# data[].attributes.subject
1.7. Датив носиоца једнакости

# data[].attributes.body
а) Слободни датив у персоналној реченици уз глагол одговарати с номинативом у позицији левог, субјекатског агрумента. Нпр.

Лева страна ОДГОВАРА десној страни.

Тај поклопац ОДГОВАРА тој кутији.

# data[].attributes.headline
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.subject
1.5. Датив носиоца потребе, нужде, могућности, умећа, сазнања

# data[].attributes.body
г) Слободни датив у персоналним реченицама са исказаним предметом потребе, нужде у форми номинатива. Нпр.

ТРЕБАЈУ нам ваше услуге.

НЕДОСТАЈАЛО ми је његово искуство и мудрост.

НЕ ПРЕОСТАЈЕ ти ништа друго.

# data[].attributes.headline
1.7. Датив носиоца једнакости

# data[].attributes.subject
1.7. Датив носиоца једнакости

# data[].attributes.body
б) Слободни датив у персоналној реченици с копулативним предикатом и придевом у функцији семантичког језгра типа : једнак, еквивалентан, идентичан, сразмеран, аналоган, с номинативом у позицији левог, субјекатског аргумента. Нпр.

Квадрат над хипотенузом ЈЕДНАК је збиру квадрата над катетама.

Скуп А ЕКВИВАЛЕНТАН је збиру скупова Б и Ц.

# data[].attributes.headline
Предикатски датив

# data[].attributes.subject
Предикатски датив

# data[].attributes.body
То је датив у функцији семантичке допуне у семикопулативном и декомпонованом предикату.

# data[].attributes.headline
1.6. Датив носиоца субјективног утиска или процене

# data[].attributes.subject
1.6. Датив носиоца субјективног утиска или процене

# data[].attributes.body
б) Слободни датив у имперсоналним реченицама с копулативним предикатом и временским прилогом (или именицом време у својству временског прилога) у функцији семантичког језгра, са исказаним предметом о којем се износи субјективни утисак/процена у форми клаузе с везником ДА. Нпр.

КАСНО ми је Да кренем тек у десет.

РАНО ти је ДА одеш већ у осам.

ВРЕМЕ му је ДА се ожени.

# data[].attributes.headline
1.6. Датив носиоца субјективног утиска или процене

# data[].attributes.subject
1.6. Датив носиоца субјективног утиска или процене

# data[].attributes.body
в) Слободни датив у персоналној реченици с исказаним предметом о којем се износи субјективни утисак у форми номинатива. Нпр.

СУМЊИВА ми је твоја искреност.

# data[].attributes.headline
Предикатски датив

# data[].attributes.subject
Предикатски датив

# data[].attributes.body
Датив у декомпонованом предикату

Слободни датив у ф-ји семантичке допуне уз семикопулативни глагол типа подлећи са којим истовремено чини декомпоновани предикат.

Један повређени путник подлегао је повредама.

# data[].attributes.headline
1.8. Датив носиоца имена, година или особине

# data[].attributes.subject
1.8. Датив носиоца имена, година или особине

# data[].attributes.body
Име му је Марко.

Двадесет јој је година.

Она је сјајна. Нема јој равне!

# data[].attributes.headline
Објекатски директни датив

# data[].attributes.subject
Објекатски директни датив

# data[].attributes.body
То је датив који се појављује уз различите семантичке класе глагола, именица и придеева, али које све обједињује у инхерентном лексичком значењу присутно семантичко обележје директивности.

# data[].attributes.headline
Објекатски директни датив

# data[].attributes.subject
Објекатски директни датив

# data[].attributes.body
1. Датив индиректног објекта

Појам у дативу није само објекат намене (адресат), упућивања, користи/штете, већ је и непосредни прималац објекта исказаног слободним акузативом. Нпр. уз глаголе честитати, даровати, спремити, изнети, уручити, вратитим послати, понудити, наменити, написати..

Честитао је рођендан брату и поклонио му је књигу.

Обећао је пријатељу да ће ускоро вратити дуг.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји семантичке допуне, у својству, у најширем смислу схваћеног, објекта- циља статичке или динамичке усмерености уз по правилу непрелазне глаголе, именице- најчешће девербативне или деадјективне и придеве.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
а) Слободни датив уз девербативне именице. Нпр. допуна нечему, подршка некоме, узрок нечему, посета некоме, замена некоме/нечему.

Ова укусна салата је одлична ДОПУНА јелима од кромпира.

Није лако одредити шта је УЗРОК таквој појави.

Да ли постоји ЗАМЕНА овом леку?

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
б)Слободни датив као семантичка допуна непрелазним глаголима с обележјем директивности које се манифестује као излагање, помагање, праштање, веровање и сл. Нпр. уз глаголе : бежати, допринети, одолети, досадити, праштати, недостајати, помоћи, побећи, вратити се, захвалити се, ругати се, супротставити се, дивити се, заклети се и сл.

Дивила му се и чудила му се у исто време.

Веома је допринела његовом успеху.

Веровао је пријатељу и искрено му захвалио.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
г) Датив с предлогом КА као семантичка допуна уз интранзитивне глаголе и одговарајуће девербативне именице с обележјем директивности која се манифестује као жеља за досезањем. Нпр. тежити, стремити, затим уз именице типа корак, прелаз, пут, заокрет употребљене у апстрактном смислу и уз именице страног порекла типа тенденција и сл.

Био је амбициозан и увек је ТЕЖИО КА успеху у каријери.

Био би то корак ка демократији.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
е) Слободни датив уз именице крај, завршетак, почетак уз индеклинабилну именицу страног порекла стоп, посебно у новинским насловима, графитима и сл. контекстуалним ситуацијама.

И ту је био КРАЈ невољама.

СТОП пљачки и безакоњу!

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји посесивног детерминатора којим се именички појам одређује с обзиром на неки од могућих типова ,,припадничко-поседничког" односа , који он успоставља с неким другим именичким појмом.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
в) слободни датив енклитичког облика личне заменице у својству посесора уз именицу у номинативу или зависном падежу у својству посеума у ф-ји семантичког језгра копулативног предиката.

То му је НОВИ АУТО.

Ја сам му СЕСТРА, а то му је БРАТ.

Њено лице му је стално ПРЕД ОЧИМА.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
Посесивним дативом могуће је исказати различите типове посесивног односа између посесора и посесума ( привременог или сталног и отуђиваног или неотуђивог карактера).

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
3. Посесивни датив којим се показује однос сродства, пријатељства, сарадништва.

СЕСТРА му се запослила у тој фирми.

ДРУГ му је добио награду , па је отишао на прославу.

Позвали су јој БРАТА у војску.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
5. Посесивни датив у ,, идиоматизованој структури" за представљање.

ИМЕ му је Марко.

# data[].attributes.headline
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.subject
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји спацијалног дерминатора којим се реченична предикација одређује с обзиром на онај аспект просторног односа који подразумева усмереност објекта локализације ка локализатору-циљу без података о томе да ли се локализатор- циљ и досеже.

# data[].attributes.headline
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.subject
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.body
б) датив с предлогом НАСУПРОТ у конкретном просторном смислу упућује на лоцираност два објекта у простору који су окренути један према другом.

Седео је за столом НАСУПРОТ председнику владе.

# data[].attributes.headline
Инструментални датив (датив средства)

# data[].attributes.subject
Инструментални датив (датив средства)

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји инструменталног детерминатора реченичне предикације којим се исказује средство које омогућује њену реачизацију.

датив уз облик гл. прилога ЗАХВАЉУЈУЋИ којим се упућује на присуство позитивне околности именоване именицом у дативу у својству инструмента који омогућује реализацију реченичне предикације.

ЗАХВАЉУЈУЋИ новим лековима данас се могу лечити и нека тешка обољења.

ЗАХВАЉУЈУЋИ хумору човек може пребродити и најтежа искушења.

# data[].attributes.headline
Каузални ( узрочни датив)

# data[].attributes.subject
Каузални ( узрочни датив)

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји каузалног детерминатора којим се реченична предикација одређује с обзиром на експликативну околност типа узрок.

# data[].attributes.headline
Каузални ( узрочни датив)

# data[].attributes.subject
Каузални ( узрочни датив)

# data[].attributes.body
Датив уз облик глаголског прилога ЗАХВАЉУЈУЋИ којим се упућује на присуство позитивне околности именоване именице у дативу у својству узрока.

ЗАХВАЉУЈУЋИ великом садржају простих шећера, мед је драгоцена храна.

ЗАХВАЉУЈУЋИ знању страних језика, лако се сналазио у свету.

# data[].attributes.headline
Датив основа/критеријума

# data[].attributes.subject
Датив основа/критеријума

# data[].attributes.body
Слободни датив уз прилошке облике у предлошкој ф-ји типа сагласно, сходно, противно, следствено.

Финансијска средства се користе САГЛАСНО одредбама Статута.

СХОДНО одредбама Устава, председник државе има овлашћење да..

Власт је поступила ПРОТИВНО Закону о основним људским правима.

# data[].attributes.headline
Концесивни (допусни) датив

# data[].attributes.subject
Концесивни (допусни) датив

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји концесивног детерминатора којим се реченична предикација одређује с обзиром на експикативну околност типа допуштање.

# data[].attributes.headline
Етички датив

# data[].attributes.subject
Етички датив

# data[].attributes.body
1. Етички датив којим се изражава интересовање, радост, одушевљење, изненађење.

Како си ми? Шта ми радиш?

Ала си ми порастао!

Што си ми данас лепа!

Ето ти га сад!

# data[].attributes.headline
Предикатски датив

# data[].attributes.subject
Предикатски датив

# data[].attributes.body
1.Датив у семикопулативном предикату

слободни датив у ф-ји семантичке допуне уз семикопулативне глаголе типа припадати, присуствовати.

Зелена салата припада зељастим биљкама.

Присуствовао је састанку.

# data[].attributes.headline
Објекатски директни датив

# data[].attributes.subject
Објекатски директни датив

# data[].attributes.body
2) Датив с предлогом Према уз прелазне глаголе сложене рекције/сложене прелазности с обележјем директивности ( усмерености) типа осећати/осетити, показивати, испољити/испољавати, изразити/изражавати и сл. које овде подразумева поседовање, исказивање или упућивање различитих осећања и расположења ( дивљење, љубав, мржња, усхићење и сл).која се именују слободним акузативом у ф-ји директног објекта. Датив је овде у ф-ји индиректног објекта, адресата коме су упућена осећања. Нпр.

Осећала је љубав ПРЕМА њему.

Изразио је неповерење ПРЕМА свима.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
в) Датив с предлогом ПРЕМА уз глаголе типа односити се, понашати се, и уз одговарајуће девербативне именице, уз обавезно присуство квалификативног дерминатора.

Његов однос ПРЕМА њој био је веома леп.

Њено понашање Према родитељима било је за сваку похвалу.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
д) Слодобан датив као допуна придеву, по правилу у ф-ји семантичког језгра копулативног предиката, којим се именује особина, осећање, расположење или однос усмерен према појму који је именован дативом. Нпр. уз придеве типа дужан, потребан, покоран, веран, захвалан, сличан, склон и сл.

По нарави је СЛИЧАН брату.

Јован је ОДАН и ПРИВРЖЕН родитељима.

Увек је био СКЛОН пићу.

# data[].attributes.headline
Ескплицитни датив

# data[].attributes.subject
Ескплицитни датив

# data[].attributes.body
ђ) Датив с предлогом ПРЕМА као допуна придеву. Нпр. уз придеве типа добар, гневан, немаран, неправедан, равнодушан, слаб, строг, суров, благ, пажљив, завидан, захвала, толерантан и сл.

СТРОГ је, али ПРАВЕДАН ПРЕМА ђацима.

Јован је ДОБАР и ПАЖЉИВ ПРЕМА свима.

Био је НЕМИЛОСРДАН ПРЕМА свакоме ко му се супротстави.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
а) слободни датив енклитичког облика личне заменице у својству посесора уз именицу у номинативу у својству посеума у функцији субјекта.

РОДИТЕЉИ су му се развели.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
б) слободни датив енклитичког облика личне заменице у својству посесора уз именицу у акузативу у својству посеума у ф-ји објекта.

ОЧИ јој испија даљина. ( С.Селенић)

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
г) енклитички облик личне заменице у дативу у својству посесора уз именицу у зависном падежу у својству посесума у ф-ји детерминатора уз реченичну предикацију.

Свако јутро улазила ми је У СОБУ и доносила кафу.

У ГЛАВИ су јој се ројиле свакакве мисли.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
1. Посесивни датив којим се показује однос припадништва - поседништва (власништва).

КУЋА јој је далеко одавде.

Обили су му ГАРАЖУ и украли кола.

То су му КОЛА.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
2. Посесивни датив којим се показује однос дела према целини.

РУКА му је повређена у саобраћајној несрећи-

Могао је да јој види само ОЧИ.

СРЦЕ јој се стегло кад га је видела.

# data[].attributes.headline
Посесивни датив

# data[].attributes.subject
Посесивни датив

# data[].attributes.body
4. Посесивни датив којим се показује однос ауторства.

То му је НОВИ РОМАН.

# data[].attributes.headline
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.subject
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.body
1.Динамичка директивност

1.1. Директивни датив уз глаголе кретања и почетно-фазне глаголе кретања.

датив с предлогом КА и ПРЕМА

Ишли су заједно КА/ПРЕМА излазу.

Пливао је КА/ПРЕМА супротној обали.

Опрезно је пошао КА/ПРЕМА својим колима.

# data[].attributes.headline
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.subject
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.body
1.2. Директивни датив уз глаголе кретања којима се спецификује приближавање објекта локализације локализатору-циљу.

а)слободни датив уз глаголе приближавања и то уз основни глагол ближити се или уз друге глаголе кретања обавезно с префиксом при-.

У сумрак су се ПРИближавали граду кад су угледали чудан призор.

ПРИступио је катедри и обратио се професору.

ПРИшао је прозору и дубоко уздахнуо.

# data[].attributes.headline
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.subject
Спацијални ( просторни) директивни датив

# data[].attributes.body
2. Статичка директивност

2.1. Директивни датив уз глаголе окренутости, управљености или нагнутости према локализатору-циљу.

датив с предлогом Ка и ПРЕМА (чешће) или слободни датив( ређе).

Окренуо је главу ПРЕМА публици и гласно рекао..

Врхови планина уздижу се КА небу.

Нагнуо се КА њој и нешто јој шапнуо.

# data[].attributes.headline
Датив основа/критеријума

# data[].attributes.subject
Датив основа/критеријума

# data[].attributes.body
То је датив у ф-ји детерминатора којим се реченична предикација одређује с обзиром на експликативну околност типа основ/критеријум. Особеност је нарочито посевних функционалних стилова (правног, административног, политичког, научног).

# data[].attributes.headline
Концесивни (допусни) датив

# data[].attributes.subject
Концесивни (допусни) датив

# data[].attributes.body
Датив девербативне именице, или ,,праве" именице, али у ф-ји експонента реченичне предикације, с предлогом УПРКОС и ређе ПРОТИВНО.

Авион је полетео УПРКОС магли.

УПРКОС тешкоћама, успели смо да завршимо посао на време.

Бесан на панику која ме ПРОТИВНО мојим жељама обузима, ипак знам да у мојој глави не постоји ништа умирујуће..

# data[].attributes.headline
Етички датив

# data[].attributes.subject
Етички датив

# data[].attributes.body
2. Етички датив којим се изражава забринутост, саосећање, сажаљење.

Нешто си ми убледео. Да ниси болестан?

Што си ми тако тужан?

# data[].attributes.headline
Етички датив

# data[].attributes.subject
Етички датив

# data[].attributes.body
3.Етички датив којим се изражава негативан став, или потцењивање, ниподаштавање, па и иронија.

И то ми је неки фудбалер! Не може да да гол из пенала!

# data[].attributes.headline
Етички датив

# data[].attributes.subject
Етички датив

# data[].attributes.body
То је датив којим се исказује лични однос/близак, фамилијарни став говорника према саговорнику преко пропозиционог садржаја реченице. Етички датив је слободни датив, по правилу, енклитички облик личне заменице првог или другог лица најчешће у упитној или узвичној реченици. Одлика је превасходно говорног језика и непосредне комуникације.

# data[].attributes.headline
Аутори пројекта

# data[].attributes.subject
Аутори пројекта

# data[].attributes.body
Ментор : Проф. др Марина С. Јањић

Студент: Тамара Аврамовић, 2745