# data[].attributes.body
Tilsitin sopimus (1807) oli Napoleonin ja Aleksanteri Iliittosopimus, jossa Venäjä sitoutui painostamaan Ruotsia Britannian kauppasaartoon; tämän seurauksena alkoi Suomen sota.

# data[].attributes.body
Suomen säätyjen kokoontuminen, jossa Suomi sai itsehallinnon Venäjän keisarikunnan osana. Tällöin Suomi tunnustettiin "kansakunnaksi kansakuntien joukossa," ja Suomi sai oman hallinnon, lainsäädännön ja uskonnon säilyttämisoikeuden.

# data[].attributes.body
1860-luvulla Suomessa syntyi ensimmäisiä poliittisia ryhmittymiä: fennomaanit (suomenmieliset), jotka ajoivat suomen kielen aseman parantamista, ja svennomaanit (ruotsinmieliset), jotka halusivat säilyttää ruotsin kielen ja kulttuurin vaikutusvallan. Näistä ryhmistä kehittyivät myöhemmin suomalaisuus- ja ruotsalaisuusaate sekä puolueiden alkujuuret.

4o

# data[].attributes.body
Vuoden 1863 valtiopäivät olivat ensimmäiset Suomen autonomian aikana koolle kutsutut valtiopäivät, joissa aloitettiin laajat uudistukset ja säännöllinen valtiopäivätoiminta.

# data[].attributes.body
Vuoden 1866–1868 nälkävuodet olivat Suomessa ankarat katovuodet, jolloin viljasato epäonnistui, aiheuttaen laajaa nälänhätää ja väestönkuolemia.

# data[].attributes.body
Vuoden 1879 elinkeinovapauslaki salli Suomessa vapaasti harjoittaa ammattia ja perustaa yrityksiä ilman lupaa, mikä edisti talouselämää ja kaupunkien kasvua.

# data[].attributes.body
1800- ja 1900-lukujen vaihde oli Suomen historian kannalta merkittävä ajanjakso, jolloin Suomi siirtyi Venäjän autonomiseksi suuriruhtinaskunnaksi. Samalla alkoi kansallinen herääminen, ja Suomi kehittyi vähitellen kohti itsenäisyyttä. Tämä aika oli myös teollistumisen, yhteiskunnallisten ja poliittisten muutosten sekä modernin kansallisidentiteetin syntymisen aikaa.

4o mini

# data[].attributes.body
Vuonna 1904 suomalainen marxilainen Nikolai Bobrikov, Venäjän keisarikunnan Suomen kenraalikuvernööri, murhattiin Helsingissä. Murhaaja, Eugen Schauman, oli äärinationalisti, joka vastusti Bobrikovin Venäjän keskushallinnon tukemaa sortopolitiikkaa ja autonomian rajoittamista Suomessa.

# data[].attributes.body
Vuoden 1905 suurlakko oli Suomessa laaja työväen ja kansan liikehdintä, joka vastusti Venäjän keisarikunnan sortopolitiikkaa. Lakko johti moniin poliittisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin, kuten yleiseen äänioikeuteen ja sananvapauden laajentamiseen.

# data[].attributes.body
Vuonna 1917 Suomi julistautui itsenäiseksi Venäjästä. Venäjän keisarikunta romahti helmikuun vallankumouksen myötä, ja Suomi käytti tilannetta hyväkseen vahvistaakseen autonomiaansa. Marraskuussa Venäjällä tapahtui bolševikkien vallankumous, joka lisäsi levottomuutta. Suomen eduskunta julisti itsenäisyyden 6. joulukuuta 1917, ja Venäjä tunnusti sen tammikuussa 1918. Tämä vuosi oli käännekohta kohti itsenäistä valtiota.

# data[].attributes.body
Suomen sisällissota vuonna 1918 käytiin valkoisten (porvarilliset, itsenäisyyttä kannattavat) ja punaisten (työväenliike, sosialismin kannattajat) välillä. Valkoiset voittivat, ja sota päättyi toukokuussa.

# data[].attributes.body
1918-1919 säädetty laki Suomessa, joka antoi vuokraviljelijöille (torpparit) mahdollisuuden lunastaa viljelemänsä maat omakseen. Laki lopetti torpparijärjestelmän ja vähensi yhteiskunnallisia ristiriitoja maaseudulla.

# data[].attributes.body
Suomessa progressiivinen verotus otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa itsenäistymisen jälkeen vuosina 1918-1921

# data[].attributes.body
Suomen oppivelvollisuuslaki vuodelta 1921 määräsi, että kaikkien 7–13-vuotiaiden lasten tuli käydä koulua. Laki teki peruskoulutuksesta pakollista ja ilmaista, tarkoituksena parantaa kansan sivistystasoa ja tasa-arvoa koulutuksessa.

# data[].attributes.body
Köyhäinhoitolait 1920-luvulla Suomessa velvoittivat kunnat järjestämään apua köyhille ja vähävaraisille. Lait olivat varhaisia sosiaaliturvan muotoja, joiden tavoitteena oli turvata perustoimeentulo kaikille sitä tarvitseville.

4o

# data[].attributes.body
maanhankintalaki vuodelta 1922 antoi pienviljelijöille, torppareille ja tilattomille mahdollisuuden lunastaa valtion tuella maata omaan käyttöönsä. Lain tavoitteena oli vähentää maaseudun köyhyyttä ja lisätä itsenäisten tilojen määrää Suomessa.

# data[].attributes.body
Vuoden 1929 Wall Streetin pörssiromahdus oli New Yorkin pörssin osakekurssien jyrkkä lasku, joka alkoi lokakuussa. Ylikuumentunut osakemarkkina romahti "Musta tiistai" -päivänä (29. lokakuuta), kun sijoittajat panikoivat ja myivät osakkeitaan massiivisesti. Romahdus johti syvään talouslaman kauteen, joka vaikutti maailmanlaajuisesti vuosikymmenen ajan.

# data[].attributes.body
Suomessa vaikuttanut äärioikeistolainen liike, joka pyrki estämään kommunismin leviämisen ja edisti autoritaarista hallintoa. Se tuli tunnetuksi muilutuksista eli vastustajiensa kyydityksistä ja lopulta yritti kaataa hallituksen, mikä johti sen toiminnan kieltoon.

# data[].attributes.headline
1932 Suomi - Neuvostoliitto - hyökkäämättömyyssopimus

# data[].attributes.subject
1932 Suomi - Neuvostoliitto - hyökkäämättömyyssopimus

# data[].attributes.body
Vuoden 1932 Suomi–Neuvostoliitto-hyökkäämättömyyssopimus oli sopimus, jossa kummatkin maat lupasivat olla hyökkäämättä toistensa kimppuun. Se oli osa Suomen ulkopolitiikkaa Neuvostoliittoa vastaan ja pyrki turvaamaan Suomen turvallisuutta.

# data[].attributes.body
Mäntsälän kapina vuonna 1932 oli oikeistolaisten ja lapuanliikkeen johtama epäonnistunut vallankaappausyritys, jonka tavoitteena oli kaataa Suomen hallitus ja estää kommunismin vaikutus. Kapina kukistettiin nopeasti, mutta se heikensi Suomen poliittista tilannetta ja vauhditti maan suuntautumista autoritaarisempaan hallintoon.

# data[].attributes.body
Suomi sai sotakorvaukset maksettua Neuvostoliitolle etuajassa vuonna 1952, mikä päätti maksut ja osoitti maan taloudellista sitkeyttä.

# data[].attributes.body
Suomi liittyi Pohjoismaiden neuvostoon ja Yhdistyneisiin kansakuntiin (YK) vuonna 1955, mikä vahvisti sen asemaa kansainvälisessä yhteistyössä ja puolueettomana valtiona kylmän sodan aikana.

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto palautti Porkkalan alueen Suomelle vuonna 1956, vaikka sen vuokra-ajaksi oli sovittu 50 vuotta jatkosodan rauhansopimuksessa vuonna 1944. Alueen palautus oli tärkeä askel Suomen itsenäisyyden ja itsemääräämisoikeuden kannalta ja paransi maiden välisiä suhteita.