# data[].attributes.attachment_caption
Napoleonova zadnja bitka kod Waterlooa, Belgija

# data[].attributes.body
Bitka kod Waterlooa započela je u nedjelju 18. lipnja 1815. u današnjoj Belgiji. Francuska vojska pod vodstvom Napoleona bila je poražena od strane britanske vojske i njenih saveznika koji su bili pod zapovjedništvom Wellingtona, te također zajedno s Pruskom vojskom koja je bila pod zapovjedništvom Gebharda von Bluchera. Bila je to zadnja bitka Napoleona. Poraz kod Waterlooa za Napoleona je značio kraj vladavine, a za Francuze kraj 100 dana. U bitci kod Waterlooa poginulo je oko 30 000 vojnika od čega su 25 000 bili Francuski

# data[].attributes.attachment_caption
Napoleonova najveća i najkrvavija bitka kod Borodina

# data[].attributes.body
Napoloeonova bitka kod Borodina započela je 7. rujna 1812. godine te je to bila najveća i najkrvavija jednodnevna bitka tokom francuske invazije Rusije i Napoleonskih ratova, a uključivala je više od 250 000 naoružanih vojnika i najmanje 70 000 žrtava na obje strane. Napoleonova Grande Armee napala je rusku vojsku koju je vodio Mihail Kutuzov kraj sela Borodino, udaljenog stotinjak kilometara od Moskve. Oko trećinu Napoleonovih vojnika bilo je ubijeno ili ranjeno. Na kraju bitke ruska se vojska povukla, Francuske snage koje su putovale stotinama kilometara bile su iscrpljene i nisu imali informacija o stanju ruske vojske. Ruska vojska imala je oko 45 000 mrtvih, ranjenih i nestalih, dok su Francuzi prema procjenama izgubili oko 35 000 vojnika. Po završetku Borodinske bitke i Francuzi i Rusi proglasili su svoju pobjedu, iako ni jedni ni drugi zapravo nisu postigli svoj cilj.

# data[].attributes.body
Napoleonova bitka kod Lepiziga u Njemačkoj započela je dana 16. listopada 1813. u kojoj su se borile francuske sile protiv ujedinjene koalacije europskih sila. Bitka kod Lepiziga odvijala se od 16. do 19. listopada 1813. u kojoj su europske države bile predvođene Aleksandrom I. i Karlom Filipom te su oni porazili Napoleona. U toj bitci sudjelovalo je 600 000 vojnika, koristili su 2200 komada artiljerijskog oružja i iskorišteno 200 000 artiljerskog streljiva. Prouzročilo je 127 000 žrtava, zbog čega je prozvana najveća bitka u Europi prije I. Svjetskog rata. Napoleon se poražen povukao u Francusku, dok je Koalacija napredovala prvo raspuštanjem Rajnske konfederacije, a zatim invazijom Francuske početkom 1814. godine. Napoleon je bio prisiljen abdicirati te je protjeran u svibnju 1814. na otok Elbu, u blizini Apeninskog poluotoka.

# data[].attributes.body
Bitka kod Austerlitza isto tako poznata i kao bitka tri cara ili bitka kod Slavkova. Bila je jedna od najvećih i najslavnijih bitaka Napoleonovih bitaka koja se odvila 2. prosinca 1805. godine. U ovoj je bitci Napoleon uspio poraziti dva udružena suparnika odjednom, a to su bile Austrija i Rusija. Napoleon je porazio austrijskog cara Franju II. i ruskog cara Aleksandra I. Napoleon je uza sebe imao vojsku od 68 000 vojnika te je pobijedio neprijatelje od 90 000 vojske. Francuzi su u gubitku izgubili oko 9000 svojih vojnika dok su saveznici ostali bez 27 000 vojnika. Napoleonova pobjeda kod Austerlitza označava zenit Napoleonovog uspona. Njome je okončana Treća antinapoleonska koalacija. Rusi su se povukli prema Poljskoj i s Pruskom se udružili u Četvrtu koalaciju, a Austrijanci su bili prisiljeni potpisati ponižavajući Požunski mir 26. prosinca.

# data[].attributes.body
Bitka kod Trafalgara bila je pomorska bitka koja se odvila 21. listopada 1805. godine u kojoj su sudjelovali Francuzi i Englezi. To je bila najvažnija pomorska bitka vođena tijekom Napoleonskih ratova. Napoleon je Veliku Britaniju smatrao za najvećeg neprijatelja i dugo je planirao pohod na nju u Horatio Nelson je s Kraljevskom mornaričkom flotom od 27 brodova porazio i uništio francusku i španjolsku flotu od 33 broda zapadno od rta Trafalgar. Admiral Nelson umro je u završnom dijelu bitke, ali tada je već osigurao svoje mjesto u povijesti kao najveći britanski mornarički junak, a Velika je Britanija tom pobjedom stekla potpunu premoć na moru. U bitci kod Trafalgara Napoleon je imao oko 2000 brodova i 90 000 ljudi poredano duž francuske obale.

# data[].attributes.location_name
Museum Aspern Essling 1809, Asperner Heldenplatz, Beč, Austrija

# data[].attributes.headline
Museum Aspern Essling 1809, Asperner Heldenplatz, Beč, Austrija

# data[].attributes.subject
Museum Aspern Essling 1809, Asperner Heldenplatz, Beč, Austrija

# data[].attributes.body
Napoleonova bitka kod Aspern Esslinga dana 21. svibnja 1809. godine bila je veliki neuspjeh. Bila je to prva od velikih bitaka u kojoj Napoleon nije uspio pobijediti. Bitka se odigrala blizu Beča, na rijeci Dunav između Napoleonove vojske i austrijskih snaga pod komandom vođe Karla. Napoleon je pokušao osvojiti Beč i potpuno poraziti austrijsku vojsku, ali je doživio značajan poraz. Iako su Francuzi na početku imali prednost, Austrijanci su uspjeli da se održe, a ključnu ulogu odigrala je neispravna mostna veza preko Dunava, koja je usporavala francuske snage. Napoleon bio je prisilan povući se. Ova je bitka označila prvi ozbiljan neuspjeh Napoleonove vojske i pokazala da austrijska vojska pod novim zapovjedništvom može pružiti ozbiljan otpor.