# data[].attributes.body
Mødet med borgeren - nøgleord:
- Respekt -> vi møder altid borgeren med respekt, og husker at kittlen = professionalisme
- De 3 p'er
- Værdighed for borgeren -> husker på at det er et menneske der skal behandles ordentligt og vi skal skabe de bedst mulige situationer for dem som skaber de bedste livsbetingelser

# data[].attributes.body
Møder ham med aktiv lytning, anderkendelse mm.
Ernst føler sig krænket og at kommunen har foretaget et indgreb i hans liv. Vil ikke acceptere og godkende hans diagnoser, mener ikke selv han er syg. Nægter at tage sin medicin mod bipolar, psykoser og vrangforestillinger, vil ikke i nærheden af medicin.
Medarbejdere skal kende til hans historie om svigt og tab, sygdomshistorik, sag med medicin. De skal kende til hans reaktionsmønster og hvordan man kommunikerer med ham, vide at hans psykiske sygdomme påvirker ham meget, og at det i visse situationer er sygdommene der taler og ikke Ernst selv.

# data[].attributes.body
Gråzone mellem autonomi og paternalisme
-> Autonomien ligger i den ene ende med selvbestemmelsesret for alle borgere/patienter, det er kun i de yderste tilfælde at autonomien kan fratages. Paternalismen ligger i den anden ende med magt over en anden person som ikke kan forvalte sig selv.

# data[].attributes.body
Ernst skal have støtte til at gå til terapeut og psykolog.

# data[].attributes.body
Faglige dilemmaer:
Omsorgspligt vs. autonomi
-> vi har pligt til at yde omsorg for og hjælpe vores borgere/patienter, men hvad gør man hvis ens borger/patient ikke vil modtage hjælpen?

# data[].attributes.body
Selvbestemmelsessret vs. magtanvendelse
Autonomi
Omsorgspligt vs. magtanvendelse
Omsorgssvigt vs. omsorgspligt

Normalitet/normen
hvem bestemmer grænser for normalitet/kunstneriske ytringsfrihed

# data[].attributes.body
https://sind.dk/faa-hjaelp/fakta-om-sindslidelser-og-psykiske-diagnoser/bipolar-lidelse

"Manien har mange ansigter. Det kan for eksempel være stærk opstemthed. Nedsat behov for søvn. Urealistisk selvopfattelse. Forøget trang til at tale. Og tale og tale. Usædvanlig megen energi. Vilde ideer. Økonomisk uansvarlighed. Forøget social aktivitet. Aggression eller vrede, hvis den syge møder modstand over for en af de vilde ideer."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Få svar på de mest almindelige spørgsmål om bipolar lidelse

Alle kan opleve humørsvingninger, og nogle mennesker kan have en afgrænset depressionsperiode én eller flere gange i livet. Andre kan have en såkaldt bipolar lidelse.

Bipolar betyder topolet, for lidelsen giver nemlig både maniske og depressive svingninger. Det anslås, at 2-3 procent af befolkningen er ramt af lidelsen, som tidligere gik under betegnelsen maniodepressiv psykose. Den betegnelse har man bevæget sig væk fra, da man ikke behøver at være psykotisk for at få stillet diagnosen.

I ICD-10-diagnosesystemet (se boks) hører bipolar til i F30-39-gruppen, der indeholder Affektive sindslidelser som fx depression. Affektiv betyder følelsesbetonet.

Årsager

Bipolar lidelse er én af de mere alvorlige depressionsformer. Der kan ligge forskellige årsager til grund for diagnosen som fx arvelighed. Det vil sige, at forældre eller andre endnu længere bagud i slægten har lidelsen.

For eksempel viser tvillingeundersøgelser, at hvis en enægget tvilling har en alvorlig bipolar lidelse, er der stor risiko for, at den anden tvilling også vil blive berørt. Blandt tveæggede tvillinger er risikoen langt lavere.

Da enæggede tvillinger har samme arveanlæg, taler undersøgelsesresultaterne for, at der foreligger en arvelig disposition. Adoptionsstudier støtter resultaterne fra denne forskning.

Symptomerne

Manien har mange ansigter. Det kan for eksempel være stærk opstemthed. Nedsat behov for søvn. Urealistisk selvopfattelse. Forøget trang til at tale. Og tale og tale. Usædvanlig megen energi. Vilde ideer. Økonomisk uansvarlighed. Forøget social aktivitet. Aggression eller vrede, hvis den syge møder modstand over for en af de vilde ideer.

Modpolen i den bipolare lidelse - altså depressionen - kan ligeledes have mange ansigter, men er oftest af alvorlig sværhedsgrad.

Der er to typer af bipolar lidelse: Type 1 og type 2. Type 1 bliver betragtet som den klassiske form, hvor der optræder manier og også ofte depressioner. Ved type 2 er der tale om en mildere udgave, hvor man oplever depressioner og mildere former for manier.

Bipolar lidelse begynder ofte i den tidlige voksenalder, men kan også vise sig allerede i teenageårene.

Hvad er udsigten for fremtiden?

Sygdomsperioderne kan variere i intensitet, og mellem udsvingene er der neutrale perioder, som kan vare alt fra uger til år.

Det er vigtigt at behandle en bipolar lidelse og sætte ind tidligt. Lidelsen kan nemlig have alvorlige sociale og personlige konsekvenser, som fx en selvmordsrisiko på 10-15 procent. Andre psykiske problemer som angst og misbrug af forskellig art følger også ofte med sygdommen.

Med medicin kan man behandle de enkelte udsving og forkorte perioden. Prognosen kan variere meget fra person til person, dog ser man, at den forbedres, hvis behandlingen starter tidligt.

Kilde: SINDs folder om depression og Depressionsforeningen

Læs mere om faktapodcasts fra Filip Søskov Davidovski

Filip Søskov Davidovski, der januar 2022 afslutter lægestudiet og søger ud i sundhedsvæsenet, har gjort det til sin mission at bidrage til bedre dialog mellem patienter og ansatte i psykiatrien. Med en bred vifte af podcasts om diagnoser vil han give flere mulighed for at sætte sig ind i, hvad lærebøgerne skriver om sygdomme. Navnlig de psykiske. Målet er at skabe bedre muligheder for at man som patient eller pårørende kan forberede sig på møder. SIND har valgt at dele Filips podcasts. Læs here her: https://sind.dk/nyheder/set-i-sindbladet-nye-podcasts-paa-sinds-hjemmeside-25-aarig-laegestuderende-bygger-bro

Lyt til faktapodcasts fra Filip Søskov Davidovski

Spotify: https://open.spotify.com/episode/1Ck51r7q87aAR1PIHm7hT2?si=JVAOpOWKRiO8YO1MsjaSrQ

Apple Podcast: https://podcasts.apple.com/dk/podcast/bipolar-affektiv-sindslidelse/id1505212852?i=1000492292717&l=da

# data[].attributes.attachment_link.description
Få svar på de mest almindelige spørgsmål om bipolar lidelse Alle kan opleve humørsvingninger, og nogle mennesker kan have en afgrænset depressionsperiode én eller flere gange i livet. Andre kan have en såkaldt bipolar lidelse. Bipolar betyder topolet, for lidelsen giver nemlig både maniske og depressive svingninger.

# data[].attributes.body
https://min.medicin.dk/sygdomme/sygdom/134

"Psykoser (sindssygdomme) er psykiske lidelser, hvor patientens opfattelse af virkeligheden er svært forstyrret. Det viser sig ved, at den syge oplever sig selv og fortolker verden på en måde, som er helt forskellig fra det normale."

# data[].attributes.attachment_link.title
Psykoser - Find information på Medicin.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Psykoser (sindssygdomme) er psykiske lidelser, hvor patientens opfattelse af virkeligheden er svært forstyrret. Det viser sig ved, at den syge oplever sig selv og fortolker verden på en måde, som er helt forskellig fra det normale

# data[].attributes.body
Autonomi:
"Borgere og patienter har altid ret til at sige nej"

# data[].attributes.body
Arbejde hen imod en besøgsven, som kan skabe en god relation med Ernst og hjælpe med de sociale behov

# data[].attributes.body
Magtanvendelse:
Tvinger borgeren/patienten til at udføre en opgave mm.

# data[].attributes.body
Mødet med borgeren:

# data[].attributes.body
Dokumentation:
Nexus, observation, faglige begreber

# data[].attributes.body
Kommunikation:
Anderkendende kommunikation
Aktiv lytning
Konflikthåndtering

# data[].attributes.body
Hjælpe Ernst og opbygge en tillid og god relation. På lang sigt vil det fra et sunhedsfagligt syn være et mål at hjælpe ham med at skabe nogle rutiner og arbejde på at få ham til at tage hans medicin for at øge hans livskvalitet. Ved medicineringen kan vi hjælpe med at styre hans bipolare lidelse, psykosen og vrangforestillinger.

# data[].attributes.body
Vi skal have et tværfagligt samarbejde med kognitiv terapi, psykolog, SSA, SSH og en støtte person for at prøve på at holde Ernst samlermanien nede, og beholde huset.

# data[].attributes.body
Det er værdigt for Ernst at få lov til at bibeholde sine interesser, her skal vi støtte ham i at leve det liv han vil leve samtidig med at det er forsvarligt og der ikke er nogen sundhedsfare.

# data[].attributes.body
Ernst har i sin barndom oplevet store svigt og tab. Hans mor forlod ham og faderen i en tidlig alder, og ville ikke have noget med ham at gøre. Derudover døde faderen da Ernst var 7 år. På den baggrund, kan det vurderes at han har et tryghedsbehov (behov for altid at føle sig tryg i sine omgivelser) og der kan også være en frygt for at blive forladt.

# data[].attributes.body
Relationen til Ernst er en professionel relation. SSH kommer ud som fagperson et par gange om ugen og skal hjælpe.
Vha. anderkendende, aktiv lyttende og et imødekommende kropssprog (nonverbal), kan vi prøve at skabe en god relation hvor Ernst føler sig tryg ved fagpersonen, og føler at han får hjælp og støtte.

# data[].attributes.body
Ersnt har på et tidspunkt tabt sig rigtigt meget, så vi skal holde øje med at han ikke går hen og taber sig igen.
Ernst har i en periode følt sig forfulgt af naboer og kommune, og levede derfor i isolation hvorfor han tabte sig (ovenstående beskrivelse) da han ikke turde forlade huset og derfor levede af æbler og ris.

# data[].attributes.body
Mentale behov pga. den bipolare lidelse, psykoserne og vrangforestillingerne; faste strukturer, motion og faste søvnrytmer.

# data[].attributes.body
Professionelt:
Objektivitet,
så vi ikke støder Ernst følelser og optrapper en konflikt, når situationen skal beskrives. At han føler sig værdigt behandlet. Der må ikke anvendes magt.
Uanset, hvad vi synes, tænker eller mener, så skal vi hjælpe med respekt og værdighed.  Vi arbejder i serviceloven, selvbestemmelsesret, omsorgspligt, omsorgssvigt og etisk dilemma, gråzone lovstof, paternalisme, autonomi, straffelov samt pædagogisk anerkendende eller pædagogisk anerkendende anderledes pædagogik stadigvæk med værdighed og respekt for Ernst.

Personligt:
Vi er der for at hjælpe Ernst i en nabostrid.

Privat:
Ernst og naboer må få vores navne at vide, men ellers er det irrelevant i forholdet til borgeren og opgaven. Vi er der for at hjælpe Ernst, og ikke tale eller snakke om os selv eller eventuelle egne eller andres problemer.

# data[].attributes.body
At bibeholde muligheden for at Ernst bor i eget hjem, selvom han er syg og har svært ved at indordne sig efter de sociale konstruktioner der er på villavejen. Derudover vil han ikke tage sin medicin, som ofte er central i behandlingen af bipolar lidelse, samt i behandlingen af psykose og vrangforestillinger.

# data[].attributes.body
Der er et klart behov for at han føler sig hørt og at man tager ham seriøst. Ved flere af situationerne i dokumentaren bliver han sur over at han ikke må tage tingene i sit eget tempo

# data[].attributes.body
Det er vigtigt for Ernst's mentale helbred at der er en fast struktur i hans dagligdag, hos mennesker med bipolar lidelse er "faste rutiner med sund kost, regelmæssig motion og et stabilt søvnmønster vigtige elementer."

# data[].attributes.body
Vi har tovejs- og nonverbal kommunikation. Anderkendene  kommunikation og aktiv lytning.

# data[].attributes.body
https://psykiatrifonden.dk/diagnoser/bipolar-lidelse#toc-behandling

# data[].attributes.body
Ernst har ikke fysiske skader, og er en frisk mand, men Ernst har et par psykiske men.

# data[].attributes.body
Ernst er bi-polar, og lider af angst og har på et tidspukt fået et psykotisk anfald.

# data[].attributes.body
Mål at skabe en relation og situation, hvor Ernst ved at vi er der for at hjælpe og ikke for at ødelægge hans hus eller hans kunstværker.

# data[].attributes.body
Vi prøver at starte en god relation og kommunikation.

Lytter hvad han siger, bruger det åbne spørgsmål og anderkender hans følelser og opfattelse af situationen

Vi prøver på at nedtrappe den høje konflikt, som han havde haft med naboerne og kommunen, og få ham til at prøve på at få en bedre relation med det offentlige.

Husker at bruge jeg-sprog og ikke du-sprog, da vi vil prøve at undgå en konflikt.

# data[].attributes.body
https://www.foa.dk/forbund/temaer/p-aa/vaerdighed-i-aeldreplejen/10-bud-paa-vaerdig-aeldrepleje

"Hvis man er visiteret til hjælp, skal det ske med værdighed"
Torben Klitmøller Hollmann - formand for Social & Sundhed

# data[].attributes.attachment_link.description
En værdig ældrepleje skal tilbyde borgerne dette: