# data[].attributes.body
Bor i rækkehus i Rødbyhavn

Navn: Svend Stensgaard

Alder: 95 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Arbejdede som tolder (skulle stoppe smuglere)

Nuværende bolig: Bor alene et rækkehus i Rødbyhavn

Netværk: Gift med Lene siden 1963, men hun bor på Samsø for at være tæt på deres 4 børn og børnebørn, men han har valgt at blive på fastlandet pga. hans sygdomsforløb.

Værdier/livsførelse: At holde sig i form. Største frygt er at falde hen. Tror ikke på der er noget efter døden.

Interesser før og nu: Styrkeløftning (3-kamp), cykler, svømmer.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Aldersrelaterede funktionsnedsættelser ift. syn og hørelse samt balanceevne. I 2012 fik han hjertestop, og var død i 11 minutter.

I 2021 har svend fået konstateret diabetes 2.

Observation for begyndende demens

Svends funktionsevnetilstand er vurderet til 1.

Han er visiteret til besøg 3. gange dagligt.

# data[].attributes.body
Samarbejdsaftale

Forslag til fokusområder i Jeres samarbejdsaftaler

Styrker og svagheder:

Afklaring og accept af forskelligheder. Hvordan støtter vi hinanden bedst? Hvordan tager vi alle et ansvar?

Respektere hinandens forskelligheder, vi lytter og giver plads og bidrager aktivt i gruppen alle sammen.

Kommunikation:

Hvordan kommunikerer vi med hinanden? Hvordan skal vores omgangstone være? Hvordan sikrer vi at alle bliver hørt?

Ordentlig og pæn omgangstone, spørger de andre.

Plan:

Planlægning for dagen/dagene? (Hvilke opgaver er der, når nogle af medlemmerne i gruppen har dansk/naturfag/læseskrivecafe)

Opsamling om morgen fra dagen før, planlægger resten af dagen, afrunding af dagen.

Fælles materialer:

Hvordan deler og gemmer vi vores materiale?

I vores teams gruppe eller padlet

Forberedelse:

Diskutere forventninger til hinanden, hvad skal der læses, undersøges m.m.

Vi forventer at alle arbejder ihærdigt i skoletiden.

Pauser og mødetider:

Hvornår, hvor længe, følger vi skolens pauser, skal vi have frisk luft og bevæge os i pauserne?

Følger skolens pauser, hvis der er behov for lidt frisk luft bliver det accepteret

Sygdom:

Hvad gør vi ved sygdom/barn syg? Hvilke opgaver har man når man er syg/barn syg? Hvordan kommunikerer vi med hinanden ved sygdom?

Vi skriver i Messenger gruppen hvis vi ikke kommer, og beslutter selv om man er frisk nok til at deltage via teams.

Mobiltelefoner:

Hvordan bruger man mobilen? Hvornår er den i spil?

Der tages hensyn til hinanden

Hvad er vores mål i gruppearbejdet i forhold til:

1. Teknikalitet (Viden og færdigheder) - At vi alle lærer teorien og hvordan rollespillet i praksis skal udføres

2. Socialitet – At vi alle lærer hvordan vi bedst samarbejder ift. At nå vores mål

3. Sensitivitet – At vi tager hensyn til hinandens følelser

4. Refleksivitet – At vi får flere øjne ind på ideer, og måske vurdere sammen hvad der er bedst for gruppen

# data[].attributes.body
I arbejdsmiljøloven står der, at arbejdet med arbejdsmiljøet skal organiseres, at der skal arbejdes med sikkerheden på arbejdspladserne, og at der skal laves arbejdspladsvurdering, APV, på alle arbejdspladser.

Arbejdspladsvurdering, APV

Det overordnede formål med at lave arbejdspladsvurdering, APV, er at finde ud af, om der er problemer i arbejdsmiljøet, og i så fald løse problemerne.

Det er et lovkrav, at der skal udarbejdes en APV på arbejdspladsen efter følgende regler:

Det er arbejdsgiverens ansvar, at der bliver lavet APV.

Medarbejderne skal deltage i APV.

APV skal være skriftlig og tilgængelig for medarbejderne.

APV skal laves mindst hvert tredje år eller oftere, hvis der sker ændringer på arbejdspladsen.

AMO skal deltage i hele arbejdet med APV.

# data[].attributes.body
Uanset om du arbejder med personlig eller praktisk hjælp, så har du gavn af at anvende ergonomiske principper og gode arbejdsstillinger, fordi det letter dit arbejde og forebygger skader. Eksempler på principper og arbejdsstillinger er:

Brug vægtoverføring, dvs. stå i skridtstående stilling med det ene ben et stort skridt foran det andet ben. Læg skiftevis vægten på det forreste og det bageste ben. Vær opmærksom på, at knæ og fødder peger i samme retning under opgaveløsningen.

Brug kroppens store muskler til det tunge arbejde, dvs. brug især musklerne i ballerne, lår og lægge.

Arbejd dynamisk, dvs. skift mellem muskelspænding og muskelafslapning. Det medfører god blodgennemstrømning i musklen, som dermed ikke så hurtigt bliver træt.

Arbejd med leddene i midterstilling (dvs. midt mellem helt bøjede og helt strakte), hvor leddene er mest stabile. Et led belastes mest, når de er i yderstilling.

Arbejd med lige ryg, og undgå vrid.

Begræns arbejde over skulderhøjde og under knæhøjde, det belaster leddene.

Brug støttebensprincippet, dvs. du bruger den frie arm til at støtte kroppen ved at placere hånden på fx låret eller et bord. På den måde støtter du kroppen, mens du kan bruge den anden hånd til at støve af eller tørre af.

Gå tæt på, for når du går tættere på det, du skal løfte eller arbejde med, gør du belastningen på ryggen mindre.

Sørg for en god balance ved at have tilpas afstand mellem fødderne, og bær fodtøj, der er bekvemt og med skridsikre såler, så du ikke risikerer at glide på glatte gulve.

Arbejd med glidende bevægelser i et roligt tempo, varier dine arbejdsstillinger, og hold pauser.

Neutralstilling

Neutralstillingen er et godt udgangspunkt især ved løft, og når du arbejder med redskaber. Ved at øve neutralstillingen får du større bevidsthed om din krop.

Øv dig i neutralstillingen ved at gøre følgende:

Stå i bredstående stilling, dvs. med passende afstand mellem fødderne, og fordel vægten ligeligt på begge fødder, da det giver en bedre balance i kroppen.

Lad knæ og hofter være løse/let bøjede. Hvis knæene er overstrakt, nedsættes bevægeligheden i hele kroppen. Undgå at hænge på den ene hofte.

Spænd mave- og rygmuskler let – ca. 25 %. Spænd op i bækkenbunden, og mærk, hvordan du har kontrol og bevægelighed i kroppen. Herved stabiliserer du muskelkorsettet, og ryggen bringes i sikringsstilling.

Skuldrene skal være lige over hoften. Forestil dig en usynlig tråd, der løfter i brystbenet. Dermed er ryggen også i neutralstilling og i S-form.

Slap af i skuldrene.

Hold albuerne ind til kroppen.

Gør nakken lang og halsen kort. Lav en lille dobbelthage.

Fødder, hofte, skuldre og næse skal altid pege samme vej.

# data[].attributes.body
Hvor meget plads skal der være?

Arbejdstilsynet har lavet vejledninger, som sætter konkrete mål på de pladskrav, der er til forflytninger af normalvægtige personer. Der er et par tommelfingerregler her:

Døråbninger skal være mindst 90 cm.

Frit arbejdsareal ved brug af gulvlift og kørestol skal være 2 m i diameter.

Ved siden af sengen skal der være ca. 85-95 cm fri plads. Det svarer til, at du som social- og sundhedshjælper/-assistent kan stå ved siden af sengen og række armen bagud uden at røre ved noget.

Hvis der skal være en gulvlift, skal der være ca. 2 m på den side, hvor liften bruges. En loftlift kræver lidt mindre plads end en gulvlift.

Hvis borgeren bruger kørestol, skal der være 90 cm til at komme rundt om sengen.

Pladsbehovet på badeværelset afhænger af, hvordan badeværelset er indrettet, og hvilke hjælpemidler der skal anvendes.

# data[].attributes.body
BRUGER VÆGTOVERFØRING

# data[].attributes.body
VÆGTSTANGPRINCIP OG STØTTER MED ARMENE OG ROKKEBEVÆGELSE

# data[].attributes.body
VÆGTSTANGSPRINCIPPET, ROKKEBEVÆGELSE,

# data[].attributes.body
ROKKEBEVÆGELSE OG VÆSTANGSPRINCIP, STØTTEBENSPRINCIP

# data[].attributes.body
VÆGTSTANG OG STØTTEBENSPRINCIP

# data[].attributes.body
Vi bruger så vidt muligt borgerens egne resurser vægtstangprincip rokkeprincip. Ergonomisk rigtige arbejdsstillinger højde, tilgængelighed, god plads.
Hjælpemidler : glidestykker til at formindske friktion .Antiskrid måtter til at øge friktionen.