# data[].attributes.headline
1.  Hvad forstår Järvinen ved ”usynlige magtaspekter” i det sociale arbejde?

# data[].attributes.subject
1.  Hvad forstår Järvinen ved ”usynlige magtaspekter” i det sociale arbejde?

# data[].attributes.body
“Et felt konstitueres altid som et magtsystem”

I ethvert felt er der en række spilleregler (doxa).

Den symbolske magtudøvelse udgår fra feltets doxa

Symbolsk magt er den magt som udøves indirekte gennem autoritet, status og anerkendte normer – uden at det nødvendigvis opleves som magt.

Mødet mellem klient og system er ulige: socialarbejderen har regler, rutiner og ressourcer bag sig (doxa), klienten er underkastet disse.

Magten kommer som en selvfølge med socialrådgiverrollen

# data[].attributes.headline
2. Hvilken betydning tillægger Skau etik i forbindelse med magt?

# data[].attributes.subject
2. Hvilken betydning tillægger Skau etik i forbindelse med magt?

# data[].attributes.headline
3. Hvad er ifølge Skau sammenhængen mellem magt og hjælp?

# data[].attributes.subject
3. Hvad er ifølge Skau sammenhængen mellem magt og hjælp?

# data[].attributes.headline
4. Hvad kendetegner ifølge Skau en profession?

# data[].attributes.subject
4. Hvad kendetegner ifølge Skau en profession?

# data[].attributes.headline
3. Relationen mellem socialarbejder og borger

# data[].attributes.subject
3. Relationen mellem socialarbejder og borger

# data[].attributes.body
Bourdieu: gaverelationen vil altid være forbundet med symbolsk magt, at give en anden person en gave er at placere vedkommende i en afhængighedsrelation eller et gældsforhold

“At være klient er at stå iet afhængighedsforhold til en organisation,
som den enkelte ikke har indflydelse over,”

Systemet skab er klienten-> defineres ud fra systemtets kategoriseringer

asymmetri i relationen mellem socialrådgiver og borger-> borger er underlagt de valg og beslutninger socialrådgiveren foretager sig udfra sit handlemæssige råderum.

# data[].attributes.headline
2. Hvordan forstår Järvinen forholdet mellem kontrol (magt) og hjælp?

# data[].attributes.subject
2. Hvordan forstår Järvinen forholdet mellem kontrol (magt) og hjælp?

# data[].attributes.body
Foucaults pastoralmagt: Udvise og fastholde autoritet på en sensitiv og indfølende måde.

Magt og kontrol kan føles som en hjælp. (Borgeren hjælpes tilbage til det gode liv)

Pastoralmagt handler om 'Det gode liv'.

# data[].attributes.body
1. Hvordan forstår forfatteren begrebet myndighedsudøvelse?

Begrebet myndighedsudøvelse handler grundlæggende om, at en socialrådgiver skal have lovhjemmel til at træffe afgørelser og dermed opstår der automatisk en magtposition. Derudover kan det også være en udfordring for socialrådgiveren, at ændre på sin myndighedsrolle, da det er et vilkår i vedkommendes arbejde. Samlet set er magten uundgåelig, og opgaven for socialrådgiveren er at forvalte den respektfuldt, transparent og inddragende.

# data[].attributes.body
Lukes’ tre magtdimensioner:

Endimensionel (dominans),- A bestemmer over B

Todimensionel (dagsordensættende),- Socialrådgiveren kontrollere dagsordens

Tredimensionel (præferencer/overbevisninger),-  borgeren overtager systemets forståelse af dem selv (fx forældre begynder at omtale sig selv som ”ressourcesvage”.

Relationel magt:

Magt er dynamisk og opstår i relationer, gennem dialog og forhandling (fx når forældre ændrer samtaleemnet til skolens undervisning frem for barnets fravær).

Synlig vs. usynlig magt:

Synlig magt = Tydelige afgørelser (fx. tvangsanbringelse).

Usynlig magt = Normer og viden, der ikke sættes spørgsmålstegn ved (fx forestillingen om, at forældre med misbrug ikke kan varetage forældrerollen.)

Modmagt:

Borgerens reaktion på magt f.eks ved at nægte samarbejde.

Magtesløshed:

Følelsen af ikke at have indflydelse,- dette er både gældende for borgeren og socialrådgiveren.

Normativitet:

Socialrådgiverens implicitte forestillinger om, hvad en ”normal” familie er, som styrer vurderinger og handleplaner.

# data[].attributes.body
1. Hvordan forstår forfatterne socialrådgiverens dilemma i rollen som såvel hjælper som kontrollant?

Generelt står socialrådgiveren i et dilemma, da man ønsker hjælp, men også skal være kontrollant.

Hjælper = understøtter familien, skaber relationer, tilbyder støtte og forandring.

Kontrollanter = sikre, at familien lever op til krav, aftaler og lovgivning.

Eksempel: en børnefaglig undersøgelse kan både være hjælp (afdække behov for støtte) og kontrol (undersøge, om forældrene tager sig ordentligt af barnet).