# data[].attributes.headline
מגישות : מעין חכים וליא שלומי איינשטיין

# data[].attributes.subject
מגישות : מעין חכים וליא שלומי איינשטיין

# data[].attributes.body
בראשית פרק ג' - "וישמעו את קול ה' אלוהים מתהלך בגן לרוח היום ויתחבא האדם ואשתו מפני ה' אלוהים בתוך עץ הגן. ויקרא ה' אלהים אל האדם ויאמר לו איכה".

בחרנו במים שמציג בצורה הומוריסטית את הקושי והחשש של אדם וחווה מאלוהים אחרי שאכלו מפרי עץ הדעת. אדם וחווה יודעים שהם עשו משהו שאסור היה להם לעשות ומחכים לתגובה של אלוהים.

# data[].attributes.attachment_caption
בראשית, פרק ג': "טוב העץ למאכל וכי תאווה הוא לעינים ונחמד העץ להשכיל"

# data[].attributes.headline
מגישות: מעין חכים וליא שלומי איינשטיין י'11

# data[].attributes.subject
מגישות: מעין חכים וליא שלומי איינשטיין י'11

# data[].attributes.body
במים שיצרנו בחרנו תמונה מהיהודים באים שבכתוביות כתוב - "זרקת רעיון". צמד המילים "זרקת רעיון" מתאים באופן הומוריסטי בדיוק לסיטואציה בה הנחש הערמומי שידל ופיתה את חוה לאכול מעץ הדעת.

# data[].attributes.headline
מגישות: לירון לב, שירה שטינמץ וליהי רוור  כיתה י׳11

# data[].attributes.subject
מגישות: לירון לב, שירה שטינמץ וליהי רוור  כיתה י׳11

# data[].attributes.body
בראשית ו- סיפור המבול(ההקדמה).
פסוקים רלוונטים: בבראשית ו:
"וַֽאֲנִ֗י הִנְנִי֩ מֵבִ֨יא אֶת־הַמַּבּ֥וּל מַ֨יִם֙ עַל־הָאָ֔רֶץ לְשַׁחֵ֣ת כָּל־בָּשָׂ֗ר אֲשֶׁר־בּוֹ֙ ר֣וּחַ חַיִּ֔ים מִתַּ֖חַת הַשָּׁמָ֑יִם כֹּ֥ל אֲשֶׁר־בָּאָ֖רֶץ יִגְוָֽע"(פסוק יז) "וַהֲקִֽמֹתִ֥י אֶת־בְּרִיתִ֖י אִתָּ֑ךְ וּבָאתָ֙ אֶל־הַתֵּבָ֔ה אַתָּ֕ה וּבָנֶ֛יךָ וְאִשְׁתְּךָ֥ וּנְשֵֽׁי־בָנֶ֖יךָ אִתָּֽךְ"(פסוק יח).
במם שעשינו בחרנו בתמונה של טל רשבסקי מתוך הדוקו שלו בכאן 11 הכולל ציטוט מדבריו.
במם ישנו ציטוט ציני המציג בצורה הומוריסטית את נוח כאילו הוא זה שאומר אותו , כאשר הוא מסתכל על האנשים הנספים במבול אשר ה׳ החליט להמטיר על האנושות כדי להשמידה( בגלל חטאים רבים שעשו) ,מהספינה אשר הוא ומשפחתו היו בני האדם היחידים אשר היו עליה כאשר ה׳ התחיל את המבול.
המשפט הנאמר בעצם מראה כאילו נוח מרחם על האנשים האחרים בזמן שהוא בטוח ומוגן בספינה. *אלוהים בחר להשאיר בחיים רק את משפחתו של נוח ונוח עצמו ובנוסף להשאיר זוגות של בעלי החיים, זכר ונקבה מכל סוג חיה אשר הועלו לתיבה( כדי להמשיך ולקיים את האנושות ואת בעלי החיים בהמשך).

# data[].attributes.headline
מגישות: לירון לב, שירה שטינמץ וליהי רוור

# data[].attributes.subject
מגישות: לירון לב, שירה שטינמץ וליהי רוור

# data[].attributes.body
בראשית ד- שירת למך
פסוקים רלוונטיים: ״וַיֹּאמֶר לֶמֶךְ לְנָשָׁיו עָדָה וְצִלָּה שְׁמַעַן קוֹלִי נְשֵׁי לֶמֶךְ הַאְזֵנָּה אִמְרָתִי  כִּי אִישׁ הָרַגְתִּי לְפִצְעִי וְיֶלֶד לְחַבֻּרָתִי(פסוק כג)
כִּי שִׁבְעָתַיִם יֻקַּם-קָיִן וְלֶמֶךְ שִׁבְעִים וְשִׁבְעָה(פסוק כד)
במם מוצג קטע מהסדרה היהודים באים בו נאמר משפט המראה בצורה הומוריסטית את היהירות של למך לאחר שהרג שני אנשים( איש וילד) והתרברב בכך בפני נשותיו בשירה ואף מזכיר כי את דברי ה׳ על כך שינקום במי שיפגע בקין פי שבע והוא(למך) ינקום במי שיפגע בו פי *שבעים ושבעה* - כאילו הוא בעל כוח גדול יותר מה׳.
במם נאמר- ״מה כבר יכול להשתבש?״ גם למך לא חשב על השלכות מעשיו (למרות כי ידע כי הדבר אסור לאחר מה שקין עשה) ואף התפאר בכך.

# data[].attributes.headline
מגישות: לירון לב, שירה שטינמץ וליהי רוור. כיתה י11

# data[].attributes.subject
מגישות: לירון לב, שירה שטינמץ וליהי רוור. כיתה י11

# data[].attributes.body
בראשית ד- סיפור קין והבל
פסוק רלוונטי: ״ וְעַתָּה אָרוּר אָתָּה מִן-הָאֲדָמָה אֲשֶׁר פָּצְתָה אֶת-פִּיהָ לָקַחַת אֶת-דְּמֵי אָחִיךָ מִיָּדֶךָ״ בראשית ד, פסוק יא
במם שבחרנו מופיע קטע מהסדרה גור ואוח.
בקטע זה נאמר משפט המתחבר לעונש שנתן ה׳ לקין על כך שרצח את הבל.
בפסוק נאמר לקין שיהיה ״ארור מן האדמה״ כלומר יהיה יותר ארור מהאדמה ( אשר קוללה כבר בבראשית ג)
והקשר בינו לבנה ינותק והוא יהיה לנווד( ללא מקום ישיבה קבוע)
ה׳ בעצם ״מנדה״ את קין מהחברה ולכן מם זה מציג את העונש בצורה הומוריסטית.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים: שחר פנחס ועדי גולן מכיתה י11.

במים זה מוצג באופן משעשע האמירה של קין לה' לאחר שה' נתן עונשים לקין עקב רציחת אחיו הבל. פסוק רלוונטי : וַיֹּאמֶר קַיִן, אֶל-יְהוָה: גָּדוֹל עֲוֺנִי, מִנְּשֹׂא.

(בראשית ד פסוק יג) לפי ראב"ע, המילה עוון, משמעותה עונש. למעשה, קין "מתלונן" לה' על עוצמת העונשים שקיבל בעקבות רציחת הבל אחיו, הוא לא מכיר במעשה שעשה.

לכן, במים ניתן לראות באופן מבדר את ה"תלונה" של קין לה' על העונשים שקיבל.

# data[].attributes.headline
יוצרים: עידו בראלי ואיתי גואטה י11

# data[].attributes.subject
יוצרים: עידו בראלי ואיתי גואטה י11

# data[].attributes.body
פסוק רלוונטי: "ותקח מפריו ותאכל ותתן גם לאישה עמה ויאכל" (בראשית ג פסוק ו)
פסוק זה מתקשר לזלזול של אדם וחווה בצו האלוהי ועל כך קיבלו עונשים מאלוהים- גירוש מגן עדן, מניעת חיי נצח ועוד...
המים מוצג בהומור בכך שאדם וחווה העדיפו את המעשה הלא נכון ולקבל עונשים מאשר להקשיב למה שאלוהים מצווה עליהם ולעשות את הדבר הנכון והמוסרי.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים: עדי עזרא,אוריה ספורמס,גיא אבישר

בראשית ג׳- אלוהים מגלה שהם אכלו מהפרי האסור

פסוק רלוונטי: ״וַיֹּאמֶר מִי הִגִּיד לְךָ כִּי עֵירֹם אָתָּה הֲמִן-הָעֵץ אֲשֶׁר צִוִּיתִיךָ לְבִלְתִּי אֲכָל-מִמֶּנּוּ אָכָלְתָּ״(בראשית ג׳ פסוק י״א)

במם שיצרנו בחרנו תמונה מהסדרה ״קופה ראשית״ הכוללת ציטוט: ״ימות העולם, לא מתנצל.״ ציטוט זה התחבר בצורההומוריסטית לציפייתו של אלוהים שהאדם יקח אחריות על האכילה מהפרי האסור ובציטוט כביכול מתואר שהאדם אומרשלא יתנצל או יתוודה לעולם, וכך מתחבר המם בצורה המוריסטית.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים:עדי עזרא,אוריה ספורמס,גיא אבישר

בראשית ג׳- עונש הנחש

פסוק רלוונטי: ״ וַיֹּאמֶר יְהוָה אֱלֹהִים אֶל-הַנָּחָשׁ כִּי עָשִׂיתָ זֹּאת אָרוּר אַתָּה מִכָּל-הַבְּהֵמָה וּמִכֹּל חַיַּת הַשָּׂדֶה עַל-גְּחֹנְךָ תֵלֵךְ וְעָפָרתֹּאכַל כָּל-יְמֵי חַיֶּיךָ ״(בראשית ג׳ פסוק י״ד)

במם שיצרנו בחרנו תמונה מהסדרה ״הפיג’מות״ הכוללת ציטוט: ״אני תולעת בלי תולעת…. אני תולעת בלי תולעת..״

ציטוט זה התחבר בצורה הומוריסטית לעונש שהנחש קיבל מאלוהים (לזחול על גחונו) בציטוט נאמר אני תולעת(כלומר זוחלעל הבטן) וכך מתחבר המם בצורה הומוריסטית.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים:עדי עזרא,אוריה ספורמס,גיא אבישר

בראשית ג׳- הנחש משנה את הצו האלוהי

פסוק רלוונטי: ״וְהַנָּחָשׁ הָיָה עָרוּם, מִכֹּל חַיַּת הַשָּׂדֶה אֲשֶׁר עָשָׂה יְהוָה אֱלֹהִים וַיֹּאמֶר אֶל-הָאִשָּׁה אַף כִּי-אָמַר אֱלֹהִים לֹא תֹאכְלוּמִכֹּל עֵץ הַגָּן״ (בראשית ג׳ פסוק א׳)

במם שיצרנו בחרנו תמונה של ארז דריגס מהסדרה ״חזרות״ הכוללת ציטוט מדבריו, ציטוט זה התחבר בצורה הומוריסטיתלשינוי הצו האלוהי ששינה הנחש, בציטוט נאמר: ״אני הולך לעשות הרבה שינויים״ ,בפסוק א׳ שצוטט קודם רשום שהנחשהוא הערמומי מכל חיות השדה(שינה את הצו האלוהי) וכך מתחבר המם בצורה הומוריסטית.

# data[].attributes.headline
מגישים: איתי ישראלי ואיתי שבי

# data[].attributes.subject
מגישים: איתי ישראלי ואיתי שבי

# data[].attributes.body
בראשית ב', פסוק י'ג: "וַיֹּאמֶר יהוה אֱלֹהִים לָאִשָּׁה מַה־זֹּאת עָשִׂית;
וַתֹּאמֶר הָאִשָּׁה, הַנָּחָשׁ הִשִּׁיאַנִי וָאֹכֵל."

לאחר שהנחש פיתה את חווה לאכול מפרי עץ הדעת וחווה שכנעה את עצמה בשקרים לאכול מהפרי, אלוהים גילה את זה.
בפסוק אלוהים שואל את חווה למה היא אכלה מפרי עץ הדעת והתירוץ שלה הוא שהנחש שכנע אותה לאכול, והיא לא לוקחת שום אחריות.
במים שיצרנו לקחנו תמונה מהסדרה הקומית:"קופה ראשית".
המים מתייחס בצורה הומוריסטית לתגובה של חווה לשאלה של אלוהים, שבה היא רק מתנערת מאחריות ומאשימה מישהו אחר.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים: איתי שבי ואיתי ישראלי
כיתה י'11
בראשית א' פרק ג' פסוקים ו' ו-ז'
וַתֵּרֶא הָאִשָּׁה כִּי טוֹב הָעֵץ לְמַאֲכָל וְכִי תַאֲוָה־הוּא לָעֵינַיִם וְנֶחְמָד הָעֵץ לְהַשְׂכִּיל וַתִּקַּח מִפִּרְיוֹ וַתֹּאכַל וַתִּתֵּן גַּם־לְאִישָׁהּ עִמָּהּ וַיֹּאכַל׃

וַתִּפָּקַחְנָה עֵינֵי שְׁנֵיהֶם וַיֵּדְעוּ כִּי עֵירֻמִּם הֵם וַיִּתְפְּרוּ עֲלֵה תְאֵנָה וַיַּעֲשׂוּ לָהֶם חֲגֹרֹת.

המים מתייחס לתגובה של אדם וחווה מאכילת עץ פרי הדעת, לפי פסוקים ו' ו-ז' אדם וחווה אכלו מעץ ידיעת המינית הם הבינו שהם עירומים ורצו לכסות את עצמם.

# data[].attributes.headline
שמות היוצרות: גאיה עמרם וליבי גרוס מכיתה י11

# data[].attributes.subject
שמות היוצרות: גאיה עמרם וליבי גרוס מכיתה י11

# data[].attributes.body
בראשית ד׳ - רצח הבל על ידי קין
פסוק: ״כִּי תַעֲבֹד אֶת-הָאֲדָמָה, לֹא-תֹסֵף תֵּת-כֹּחָהּ לָךְ; נָע וָנָד, תִּהְיֶה בָאָרֶץ.
וַיֹּאמֶר קַיִן, אֶל-יְהוָה:  גָּדוֹל עֲוֺנִי, מִנְּשֹׂא.״

במם שיצרנו לקחנו תמונה מ״חדר וחצי-ניר וגלי״. לאחר שקין רצח את הבל אחיו, ה׳ נתן לו עונשים שלדעת קין היו קשים, קין התלונן על כך שהעונשים לא היו על אותו המשקל של החטא (העונשים- האדמה לא תניב לו דבר והוא יהיה נווד).
לפי פרשות ראב״ע קין מתלונן על עונשיו ״גדול עווני מנשוא״
קין שמע את העונשים והוא התלונן לה׳ שאלו עונשים קשים מדי והוא לא יכול להתמודד איתם.
המם מתייחס לכך בצורה הומוריסטית

# data[].attributes.body
שמות היוצרות: עדי יצחק ושירה סובול.

״ויֹּ֨אמֶר֙ אֶל־הָ֣אִשָּׁ֔ה אַ֚ף כִּֽי־אָמַ֣ר אֱלֹהִ֔ים לֹ֣א תֹֽאכְל֔וּ מִכֹּ֖ל עֵ֥ץ הַגָּֽן״ (פסוק א׳) - הפיתוי של הנחש.
״ותֵּ֣רֶא הָֽאִשָּׁ֡ה כִּ֣י טוֹב֩ הָעֵ֨ץ לְמַֽאֲכָ֜ל וְכִ֧י תַֽאֲוָה־ה֣וּא לָֽעֵינַ֗יִם וְנֶחְמָ֤ד הָעֵץ֙ לְהַשְׂכִּ֔יל וַתִּקַּ֥ח מִפִּרְי֖וֹ וַתֹּאכַ֑ל וַתִּתֵּ֧ן גַּם־לְאִישָׁ֛הּ עִמָּ֖הּ וַיֹּאכַֽל״ (פסוק ו׳) - חווה משתכנעת והיא ואדם אוכלים מן העץ.

במים שיצרנו בחרנו תמונה שתתאר בצורה הומוריסטית כיצד חווה השתכנעה בקלות מהפיתוי של הנחש, אשר שינה את הצו האלוהי כדי לגרום לחווה לאכול מן הפרי האסור ובסופו של דבר אכן אכלה ממנו.

# data[].attributes.body
שמות היוצרות: עדי גולן ושחר פנחס מכיתה י'11.

פסוק רלוונטי: "ויאמר קין אל-הבל אחיו ויהי בהיותם בשדה ויקם קין אל הבל אחיו ויהרגו" (בראשית ד', פס' ח').

קין עצוב וכועס על כך שה' קיבל את מנחתו של הבל ולא את המנחה שלו, לכן הוא מוביל אותו אל השדה ומחליט לרצוח אותו ולאחר הרצח, קין מכחיש את המעשה לה'.
מים זה מתייחס בצורה הומוריסטית לתגובתו של קין לרצח אחיו, קין לא הרגיש רע עם מעשיו, כפי שמוצג במים, הוא נראה שמח ולא מביע חרטה על מעשיו.

# data[].attributes.headline
מגישים: חן אזולאי, אריאל נודלמן, ואלון רשטניק

# data[].attributes.subject
מגישים: חן אזולאי, אריאל נודלמן, ואלון רשטניק

# data[].attributes.body
בבראשית ד', פסוק ז', וה' מזהיר את קין ומייעץ לו לבחור נכון, להתמודד עם האכזבה ולא להתפתות לייצר הרע: "הלוא אם תטיב שאת ואם לא תיטיב לפתח חטאת רבץ ואליך תשוקתו ואתה תמשל-בו". כאמור במקרא, קין לא מקשיב לאזהרת ה' והורג את הבל. לאחר ההרג, ה' מוכיח את קין על המעשה הנורא: "ועתה ארור אתה מן האדמה אשר פצתה את פיה לקחת את דמי אחיך מידך" (פסוק יא'), ואף מעניק לו עונשים: "כי תעבוד את האדמה לא תסף תת כחה לך נע ונד תהיה בארץ" (פסוק יב')
במם זה בחרנו להציג את תגובתו של ה' למעשה ההרג בצורה הומוריסטית.

# data[].attributes.body
שמות היוצרות: עדי יצחק ושירה סובול מכיתה י׳11.
בראשית ג׳ פסוק א׳ ופסוק ג׳
פסוק רלוונטי: ״ויאמר אל האישה אף כי אמר אלוהים לא תאכלו מכל עץ הגן״.
״ויאמר אל האישה לא מות תמתון״

במים שיצרנו בחרנו תמונה שתתאר את כמות השינויים הרבים של הנחש המתוארים בפסוקים הנ״ל, בהם הנחש שינה את הצו האלוהי ושיקר לחווה כדי לפתות אותה לאכול מן הפרי האסור.

# data[].attributes.attachment_caption
שמות היוצרות: ליבי גרוס וגאיה עמרם מכיתה י11

# data[].attributes.body
בראשית ג׳ - גירוש האדם מגן עדן
פסוק: ״וַיְגָרֶשׁ, אֶת-הָאָדָם; וַיַּשְׁכֵּן מִקֶּדֶם לְגַן-עֵדֶן..״

במם שיצרנו בחרנו תמונה מקופה ראשית. ציטוט זה התחבר בצורה מצחיקה לפסוק שלקחנו - גירוש האדם מגן עדן. בגן עדן אדם וחווה נהנו משפע, מעולם שכולו רק טוב. העולם הזה נלקח מהם במהרה לאחר שאכלו מהפרי האסור של עץ הדעת. אומנם התגובה לא מופיעה, אך בחרנו להציגה בדרך הומוריסטית זו.

# data[].attributes.body
מגישים: איתי יצחק ויונתן פרלמוטר
בראשית ב’ פסוק ג’
פסוק רלוונטי: "וַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת-יוֹם הַשְּׁבִיעִי, וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ:  כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל-מְלַאכְתּוֹ, אֲשֶׁר-בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת."
במים שיצרנו בחרנו בתמונה של שימי תבורי וציטוט מדבריו. ציטוט זה מבטא בצורה הומוריסטית את היום בשביעי בבריאה, שה’ לקח למנוחתו לאחר שברא את העולם בששת הימים האחרים.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים: איתי גואטה ועידו בראלי
בראשית ב׳
פסוק זה מתקשר למעמדו הנמוך של האדם בבריאת העולם השנייה,
ככתוב אלוהים יצר את האדם מעפר מה שמסמל על מעמד נמוך,
לעומת בריאת העולם הראשונה בה האדם נברא בצלם ה׳ ובה מראים את הקרבה המיוחדת של האדם לה׳.
מים זה מצטייר כהומוריסטי מפני שזה משלב בין השפה התנ״כית לבין השפה שביום יום שלנו.

# data[].attributes.body
מגישים: איתי יצחק ויונתן פרלמוטר
בראשית ד’ פסוק ה’
פסוק רלוונטי: וְאֶל-קַיִן וְאֶל-מִנְחָתוֹ, לֹא שָׁעָה; וַיִּחַר לְקַיִן מְאֹד, וַיִּפְּלוּ פָּנָיו.

במם שיצרנו בחרנו בתמונה של הפרלמנט הכוללת ציטוט מדבריהם. ציטוט זה מתחבר בצורה הומוריסטית לקנאה של קין לאחר שה’ בחר במנחה של הבל אחיו ואת המנחה של קין לא קיבל.

# data[].attributes.headline
שמות היוצרים : אזולאי חן, אריאל נודלמן, אלון רשטניק

# data[].attributes.subject
שמות היוצרים : אזולאי חן, אריאל נודלמן, אלון רשטניק

# data[].attributes.body
פסוק רלוונטי : ביום הראשון : ״ ויאמר אלוהים יהי אור ויהי אור״. ביום ד׳ : ״ויאמר אלוהים יהי מארת ברקיע השמיים להבדיל בין היום לבין הלילה״

במם שיצרנו בחרנו להציג את הקושי העולה מהסיפור המקראי של בריאת העולם בסיפור הבריאה הראשון. בדרך הומוריסטית : איך ביום א היה אור ללא מאורות ? . הבאנו פתרון הומוריסטי שמבקר את הפרשנויות המסורתיות השונות, שמחפשות הסבר “הגיוני״ לכל קושי.

# data[].attributes.headline
שמות המגישים: חן אזולאי, אריאל נודלמן, ואלון רשטניק

# data[].attributes.subject
שמות המגישים: חן אזולאי, אריאל נודלמן, ואלון רשטניק

# data[].attributes.body
במקרא, פרק ד', פסוק ח' נאמר: "ויאמר קין אל-הבל אחיו ויהי בהיותם בשדה ויקם קין אל-הבל אחיו ויהרגהו". בפסוק ישנו קושי לשוני מאחר ולא מוסבר לנו מה קין אמר להבל טרם הרצח.
במם הזה אנחנו מציגים את קין רגע לפני הרצח - לא משתמש במילים, אך שפת גופו מתכוננת להרוג את קין.

# data[].attributes.attachment_caption
מגישות: נעה אשרת ורינת נאטור

# data[].attributes.body
בראשית ד -סיפור קין והבל
פסוק רלוונטי: ״וַיְהִי מִקֵּץ יָמִים וַיָּבֵא קַיִן מִפְּרִי הָאֲדָמָה מִנְחָה לַיהוָה״

במים שיצרנו בחרנו תמונה מצומת מילר, שכוללת ציטוט מתוכה . ציטוט זה התחבר בצורה הומוריסטית למקרה שקין הציע להעניק מנחה לאלוהים וגם הבל מעניק לו מנחה אך אלוהים בוחר לקבל את מנחת הבל ולא את המנחה של קין למרות שהרעיון היה של קין

# data[].attributes.attachment_caption
מגישות:נעה אשרת ורינאת נאטור מכיתה י11

# data[].attributes.body
בראשית ד- סיפור למך

פסוק רלוונטי: ״וַיֹּאמֶר לֶמֶךְ לְנָשָׁיו עָדָה וְצִלָּה שְׁמַעַן קוֹלִי נְשֵׁי לֶמֶךְ הַאְזֵנָּה אִמְרָתִי כִּי אִישׁ הָרַגְתִּי לְפִצְעִי וְיֶלֶד לְחַבֻּרָתִי.״

במים שיצרנו בחרנו תמונה של סדרה ישראלית שכוללת ציטוט מתוכה. ציטוט זה התחבר בצורה הומוריסטית לשמחה ולהתפארות למך על רציחת אדם וילד.

# data[].attributes.body
שמות המגישים: אורי בן זיו, איתי מושכל

פסוק רלוונטי: "וַתֵּרֶא הָאִשָּׁה כִּי טוֹב הָעֵץ לְמַאֲכָל וְכִי תַאֲוָה-הוּא לָעֵינַיִם וְנֶחְמָד הָעֵץ לְהַשְׂכִּיל וַתִּקַּח מִפִּרְיוֹ וַתֹּאכַל וַתִּתֵּן גַּם-לְאִשָׁהּ עִמָּהּ וַיֹּאכַל" (בראשית ג, פסוק ו)

לאחר שהאישה אכלה מפרי עץ הדעת היא קיבלה עונשים רבים. תיבת פנדורה זהו ביטוי שפירושו הוא מעשה שמביא לסדרה של צרות ואסונות, בדיוק כמו

שקרה לאחר שהאישה אכלה מפרי עץ הדעת. המים הינו צורה הומוריסטית להראות שלאחר שהאישה אכלה מפרי עץ הדעת היא הביאה אחריה הרבה צרות.

# data[].attributes.body
שמות המגישים: אורי בן זיו, איתי מושכל

פסוק רלוונטי: "וַתֵּרֶא הָאִשָּׁה כִּי טוֹב הָעֵץ לְמַאֲכָל וְכִי תַאֲוָה-הוּא לָעֵינַיִם וְנֶחְמָד הָעֵץ לְהַשְׂכִּיל וַתִּקַּח מִפִּרְיוֹ וַתֹּאכַל וַתִּתֵּן גַּם-לְאִשָׁהּ עִמָּהּ וַיֹּאכַל" (בראשית ג, פסוק ו)

לאחר מספר רב של מעשים ערמומיים מצד הנחש על מנת שהאישה תאכל מפרי עץ הדעת, האישה אכלה מעץ הדעת כלומר - "הטריק" שהנחש ביצע על האישה עבד. המים הוא צורה משעשעת המראה שהנחש הצליח לגרום לאישה לאכול מפרי עץ הדעת.

# data[].attributes.body
שמות היוצרים:  בראל גני, אלון ברגר מכיתה י׳11
בראשית ג׳
פסוקים רלוונטים:
וְהַנָּחָשׁ הָיָה עָרוּם, מִכֹּל חַיַּת הַשָּׂדֶה, אֲשֶׁר עָשָׂה יהוה אֱלֹהִים (פסוק א׳)

וַתֵּרֶא הָאִשָּׁה כִּי טוֹב הָעֵץ לְמַאֲכָל וְכִי תַאֲוָה־הוּא לָעֵינַיִם, וְנֶחְמָד הָעֵץ לְהַשְׂכִּיל, וַתִּקַּח מִפִּרְיוֹ וַתֹּאכַל (פסוק ו׳)

במם שיצרנו בחרנו בתמונה של דמות מקופה ראשית. ציטוט זה התחבר בצורה הומריסטית לתיאור הנחש כערמומי וגם כאשר הוא חוטא וגורם לאישה לבצע חטא.

# data[].attributes.body
שמות המגישים: יונתן בינרט ותומר אפלרוט
פסוק רלוונטי: "וַתֵּרֶא הָאִשָּׁה כִּי טוֹב הָעֵץ לְמַאֲכָל וְכִי תַאֲוָה-הוּא לָעֵינַיִם, וְנֶחְמָד הָעֵץ לְהַשְׂכִּיל, וַתִּקַּח מִפִּרְיוֹ, וַתֹּאכַל; וַתִּתֵּן גַּם-לְאִישָׁהּ עִמָּהּ, וַיֹּאכַל." (פסוק ו')
לפי פרק ב', ה' מצווה על האדם והאישה לא לאכול רק מפרי עץ הדעת, כלומר הם יכלו לאכול מכל פרי אחר. למרות זאת הם החליטו לאכול מפרי עץ הדעת במקום מפרי אחר.
במים זה אנחנו מציגים את התשוקה של האדם והאישה לאכול מפרי עץ הדעת (האסור) במקום פירות אחרים (המותרים).

# data[].attributes.body
שמות היוצרים: אלון ברגר ובראל גני מכיתה י׳11
בראשית א׳ פרק ד׳ - סיפור קין והבל
פסוק רלוונטי: ״וַיֹּאמֶר קַיִן, אֶל-הֶבֶל אָחִיו; וַיְהִי בִּהְיוֹתָם בַּשָּׂדֶה, וַיָּקָם קַיִן אֶל-הֶבֶל אָחִיו וַיַּהַרְגֵהוּ.״ ( פסוק ח׳ ).

בממם שיצרנו השתמשנו בתמונה מהסדרה היהודים באים ממערכון על יגאל עמיר ומשפחתו. קטע זה במערכון מתחבר בצורה הומוריסטית לסיפור קין והבל, כאשר קין התאכזב שמנחתו לא התקבלה על ידי ה׳ ומנחת אחיו הבל כן התקבלה ולכן רצח אותו.

# data[].attributes.body
מגישים:ליאם ישראלי ואייל פוגל

פסוק רלוונטי:״וַיֹּאמֶר יהוה אֶל־קַיִן, אֵי הֶבֶל אָחִיךָ;
וַיֹּאמֶר לֹא יָדַעְתִּי, הֲשֹׁמֵר אָחִי אָנֹכִי׃״

בפסוק זה מוצג את זה שאלוהים שואל את קין לאחר שהוא הרג את הבל- איפה אחיך הבל?
קין עונה לאלוהים על זה שהוא לא יודע איפה הבל נמצא והוא מתכחש לזה שהוא יודע היכן הוא.
במים הזה הצגנו את זה של אלוהים מתעצבן שקין משקר לו בזה שהוא יודע איפה הבל.

# data[].attributes.body
שמות המגישים: יונתן בינרט ותומר אפלרוט

פסוק רלוונטי: "הֵן גֵּרַשְׁתָּ אֹתִי הַיּוֹם, מֵעַל פְּנֵי הָאֲדָמָה, וּמִפָּנֶיךָ, אֶסָּתֵר; וְהָיִיתִי נָע וָנָד, בָּאָרֶץ, וְהָיָה כָל-מֹצְאִי, יַהַרְגֵנִי." (פסוק י"ד)

לפי פרק ד' קין מקבל עונשים לאחר שהרג את הבל. לאחר מכן בפסוק י"ד הבל מתלונן על עונשיו.
במים זה אנחנו מציגים את קין מתלונן (כבודו, לאן עפת) על עונשיו לה' כפי שעשה בפסוק י"ד.

# data[].attributes.body
שמות המגישים:ליאם ישראלי ואייל פוגל

פסוק רלוונטי:״כִּי תַעֲבֹד אֶת־הָאֲדָמָה, לֹא־תֹסֵף תֵּת־כֹּחָהּ לָךְ; נָע וָנָד תִּהְיֶה בָאָרֶץ׃״

לפי פרק זה קין נענש מאת ה׳ - נגזר עליו להיות ״נע ונד״, כלומר אדם שנודד ממקום למקום. את עונש זה הוא קיבל לאחר שרצח את אחיו הבל.
במים הזה אנחנו מציגים את זה שקין ״התעייף״ מזה שהוא נע ונד - כלומר הצגנו את השלכות העונש בצורה משעשעת