# data[].attributes.body
Venäjän keisari Nikolai II:n 15. helmikuuta 1899 antama säädös, jolla asetettiin erityinen säätämisjärjestys Suomen suuriruhtinaskuntaa koskeville yleisvaltakunnallisille laeille. Niitä olivat kaikki sellaiset lait, jotka koskivat samalla koko Venäjän valtakunnan etuja. Manifesti jätti Suomen säätyvaltiopäiville näiden lakien säätämisessä vain neuvoa-antavan roolin. Sitä pidetään Suomessa ensimmäisen sortokauden ja yleisesti sortovuosien alkuna.

# data[].attributes.body
Suomessa käytetty nimitys ajanjaksosta 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa kohtaan.

# data[].attributes.body
Kouluylihallituksen 29-vuotias apukamreeri, senaattori Waldemar Schaumanin poika Eugen Schauman murhasi Bobrikovin ampumalla tätä 16. kesäkuuta 1904 Helsingin Senaatintalossa eli nykyisessä Valtioneuvoston linnassa. Schauman ampui myös itsensä heti Bobrikovin ampumisen jälkeen. Eugen Schaumanin taskusta löydettiin Nikolai II:lle osoitettu kirje, jossa pyydettiin keisaria kiinnittämään huomiota Suomessa, Puolassa ja Itämerenmaakunnissa vallitseviin epäkohtiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Äärioikeisto yrittää omia Suomen kuuluisimman poliittisen murhaajan Eugen Schaumanin. Se ei käy Ida Schaumanille.

Kenelle kuuluu Eugen Schaumanin - Suomen historian kuuluisimman poliittisen murhan tehneen ihmisen - henkinen perintö?

Suomalaisuusmielinen 29-vuotias senaatin virkamies Schauman ampui kesäkuussa 1904 kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin senaatin portaille. Verityö tapahtui keskellä Venäjän kiivainta sortokautta. Teolla saattoi olla osin merkitystä siihen, että ensimmäinen sortokausi hiipui marraskuussa 1905.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Tragikoomista", sanoo 30-vuotias Ida Schauman siitä, että äärioikeisto yrittää omia hänen sukulaisensa, Bobrikovin murhaajan

# data[].attributes.attachment_link.description
Äärioikeisto yrittää omia Suomen kuuluisimman poliittisen murhaajan Eugen Schaumanin. Se ei käy Ida Schaumanille. Kenelle kuuluu Eugen Schaumanin - Suomen historian kuuluisimman poliittisen murhan tehneen ihmisen - henkinen perintö? Suomalaisuusmielinen 29-vuotias senaatin virkamies Schauman ampui kesäkuussa 1904 kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin senaatin portaille. Verityö tapahtui keskellä Venäjän kiivainta sortokautta.

# data[].attributes.body
Venäjän keisarikunnassa ja sen hallintaan kuuluneessa Suomen suuriruhtinaskunnassa loka–marraskuussa 1905 tapahtunut laaja, vallankumouksellinen lakko. Suomessa tapahtuma oli sekä suomalaisten yhteinen kansannousu Venäjän keisarikuntaa vastaan, että osa 1900-luvun alussa suomalaisten kesken käytyä sisäpoliittista valtataistelua. Suurlakko johti ensimmäisen venäläistämiskauden päättymiseen ja sääty-yhteiskunnan muuttumiseen parlamentaarisen kansalaisyhteiskunnan suuntaan. Viimeksi mainitun suhteen toteutuivat yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä kansanedustuslaitoksen eli eduskunnan perustaminen Suomeen. Korkein poliittinen valta jäi kuitenkin Venäjän keisarin ja keskushallinnon haltuun.

# data[].attributes.body
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestykseen ja sen yhteydessä säädettyyn vaalilakiin sisältyneitä keskeisiä uudistuksia olivat muun muassa yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, eduskunnan yksikamarisuus ja vaalitavan suhteellisuus.
Eduskunnan valtaoikeudet suhteessa hallitusvaltaan jäivät tässä valtiopäiväjärjestyksessä niukiksi, sillä Venäjän edustajat eivät suvainneet hallitsijan valtaoikeuksien rajoittamista.

# data[].attributes.body
Sortokausiksi kutsutun ajanjakso﻿n jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917, jolloin Venäjä pyrki merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa.
Toinen sortokausi alkoi ﻿Pjotr Stolypinin tultua Venäjän pääministeriksi ja hänen toteuttaessaan vuoden 1908 uuden Suomen asiain esittelyjärjestyksen, jonka jälkeen Suomea ﻿hallittiin enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Aikaisemman käytännön mukaan suomalainen ministerivaltiosihteeri oli esitellyt Venäjän keisarille ne ﻿Suomea koskevat lakiasiat, jotka tulkittiin kuuluviksi yleisvaltakunnallisiin asioihin. Uuden esittelyjärjestyksen jälkeen tämä valta oli Venäjän ministerineuvostolla. Vuonna 1910 annettiin laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä, joka käytännössä riisti Suomen senaatilta ja eduskunnalta lähes kaiken lainsäädäntövallan.

# data[].attributes.body
Svinhufvud lausui avajaissanoissaan:
"Teidän ylhäisyytenne! Suomen eduskunta ryhtyy työhönsä aikana, jolloin Suomen kansan mieltä synkistyttää tieto siitä, että Suomen asiain esittelyssä korkealle hallitsijallemme edelleen noudatetaan järjestystä, joka on soveltumaton Suomen lakeihin ja käytännössä tuhoisa."

# data[].attributes.body
Aiheutti vallankumouksen Venäjällä.

# data[].attributes.body
Kun valtakysymystä eduskunnassa ratkottiin, uskottiin sen selvittävän myös sosiaaliset ongelmat kuten elintarvikepulan ja työttömyyden. Tämä vahvisti poliittista kahtiajakoa sosialisteihin ja porvareihin ja loi paineita eduskunnalle, jossa sosialidemokraatit olivat enemmistönä. Kuitenkin kaikkien puolueiden yhteisenä tavoitteena oli taata valta eduskunnalle Suomen sisäisissä asioissa.

# data[].attributes.body
Yhteisnimitys kahdelle Venäjällä vuonna 1917 tapahtuneelle vallankumoukselle, helmikuun vallankumoukselle ja lokakuun vallankumoukselle, joissa Venäjän keisarikunta kaatui. Helmikuun vallankumouksessa valta siirtyi väliaikaiselle hallitukselle ja lokakuun vallankumouksessa lopulta bolševikeille, jotka perustivat Venäjän neuvostotasavallan.

# data[].attributes.body
Tapahtumasarja, jonka tuloksena Venäjän keisarikuntaan vuodesta 1809 lähtien kuulunut autonominen suuriruhtinaskunta vuonna 1917 muuttui itsenäiseksi valtioksi. Itsenäistymismahdollisuuden käsittely Suomessa alkoi keväällä 1917. Itsenäisyysjulistus hyväksyttiin Suomen eduskunnassa 6. joulukuuta samana vuonna.

# data[].attributes.attachment_link.title
​Eduskunta ja itsenäistyminen 1917 -tietopaketti

# data[].attributes.attachment_link.description
Historiallinen tietopaketti Eduskunta ja itsenäistyminen 1917 esittää dramaattisen vuoden käänteet valtiopäivien näkökulmasta.

# data[].attributes.body
Suomi luopuu Saksalaisen kuninkaan ajatuksesta sekä monarkian havittelusta.

# data[].attributes.body
Suomen osalta tunnetuimmat Kansainliittoon liittyvät asiat ovat Ahvenanmaan kysymyksen ratkaisu (sekä Neuvostoliiton erottaminen Kansainliitosta maan hyökättyä Suomeen vuonna 1939)

# data[].attributes.body
Suomen ja Neuvosto-Venäjän raja vahvistettiin ja Suomi luopui tavoittelemasta Itä-Karjalaa.

# data[].attributes.body
Kansainliitto ratkaisi asian vuonna 1921 Suomen eduksi ja Ruotsi alistui päätökseen. Ahvenanmaan asema itsenäisen Suomen osana sinetöityi, kun Suomi ratifioi Kansainliiton maiden tekemän Ahvenanmaan demilitarisointia koskevan sopimuksen 28. tammikuuta 1922.

# data[].attributes.body
Vuoteen 1922 jatkuneen sisällissodan voitti bolševikkien puna-armeija. Sisällissota ja sotakommunismi aiheuttivat nälänhädän, jossa kuoli noin viisi miljoonaa ihmistä.

# data[].attributes.body
Solmittiin, koska kansainvälinen jännitys oli lisääntynyt Saksan takia, tavoitteena oli paremmat suhteet ja NL halusi turvata länsirajansa.

# data[].attributes.body
Suomen ja Neuvostoliiton välillä käyty sota. Neuvostoliitto aloitti talvisodan hyökkäämällä ilman sodanjulistusta, ja sota päättyi 105 päivää myöhemmin Moskovan rauhansopimukseen. Kansainliitto tuomitsi hyökkäyksen ja erotti Neuvostoliiton jäsenyydestään 14. joulukuuta 1939.

# data[].attributes.body
Syksyllä 1958 kommunisteille vaalivoitto, eivät kuitenkaan päässeet hallitukseen.
Neuvostoliitto veti suurlähettiläänsä Suomesta protestiksi.
Kriisi ratkesi kun Kekkonen kävi Leningradissa.
Seurauksena Kekkosen aseman parani Suomessa.

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto 1961 huolestui Suomen lämmenneistä suhteista Länsi-Saksaan, vaati YYA-sopimuksen "konsultointia".
Syy: Neuvostoliitto halusi pitää Kekkosen presidenttinä.
Kekkonen hajotti hallituksen, ja määräsi uudet vaalit.

# data[].attributes.headline
Suomi sopi vapaakauppasopimuksen ETY-maiden kanssa 1973

# data[].attributes.subject
Suomi sopi vapaakauppasopimuksen ETY-maiden kanssa 1973

# data[].attributes.body
Sopimuksen mukaan useimpien teollisuustuotteiden tullit poistuivat 1. heinäkuuta 1977 kokonaan Suomen ja EEC-maiden välisestä kaupasta, mutta pisimmän siirtymäajan saaneiden tuotteiden osalta vasta vuoden 1985 alussa.

# data[].attributes.body
Tunnetaan idänsuhteista, presidentin valtaoikeuksien kaventamisesta, sekä demokratian vahventamisesta.
Kehotti Suomea liittymään EU:hun.

# data[].attributes.body
Jo aiemmin yritetty, mutta NL esti.
Gorbatshovin aikana onnistui.

# data[].attributes.body
BKT laski kolmessa vuodessa 12%.
Alkoi Neuvostoliiton hajotessa 1991. Neuvostoliitto oli vielä yksi Suomen suurimmista kauppakumppaneista.
Pahimmillaan 19% työttömiä.

# data[].attributes.body
Päätettiin kansanäänestyksellä.
Enemmistö (56,9 %) äänestykseen osallistuneista kannatti liittymistä.