# data[].attributes.body
Apopleksi/Apoplexi er slagtilfælde/stroke, dvs. blodprop i hjernen.

Symptomer på Apopleksi er halvsidelammelser af krop/ansigt. Det kan være forstyrrelser af tale/syns ændringer. Nogle kan have påvirket bevidsthed eller svimmelhed. Det kan opstå ved at man har lige pludselig problemer med at styre kroppen. Kilde: Sundhed.dk

Man skal tage symptomerne alvorligt og ringe til 1-1-2.

Blodpropper behandles medicinsk, der kan opløse blodproppen indenfor 4,5 timer.

Medmindre der er tale om en stor blodprop der kan fjernes med et kateter, skal dette gøres indenfor 24 timer.

Blødninger i hjernen kan i nogle tilfælde stoppes med medicin eller kirurgisk.

En apopleksi giver pludselig indsættende tab af sprog-, ansigt-, syns- eller kropsfunktioner på grund af forstyrrelser i hjernens blodcirkulation.

I 10-15 % af tilfældene er årsagen en blødning i hjernen, mens blodprop i hjernen er årsagen i 80-85 % af tilfældene. Hvis symptomerne skyldes en blodprop og forsvinder indenfor 24 timer, kalder man det transitorisk cerebral iskæmi (forkortet TCI), eller transitorisk iskæmisk attak (TIA). De fleste TCI varer under en time. Læs mere om TCI

Det er typisk for apopleksi, at symptomerne kommer meget hurtigt. Oftest er de fuldt udtalte i løbet af sekunder. De fleste personer med apopleksi har en eller flere af nedenstående:

Lammelse i den ene side af ansigtet

Lammelse af den arm og/eller ben på den ene side

Sprogforstyrrelse - for eksempel problemer med at finde ord

Synstab - pludselige udfald af en halvdel af synsfeltet

Pludselig indsættende svimmelhed ledsaget af andre symptomer, f.eks. besvær med at koordinere. Svimmelhed alene er sjældent tegn på apopleksi

Hvis man helt pludseligt får ovenstående symptomer, skal man kontakte læge akut, eller ringe 112.

Husk på stræk, snak, smil:

Stræk: Pludselig nedsat eller manglende kraft i en arm eller et ben

Snak: Pludselig usammenhængende sprog, man begynder at vrøvle eller ikke kan finde ordene

Smil: Pludselig svaghed i den ene side af ansigtet eller man virker asymmetrisk i ansigtet

Hvis du kan svare ja til én af ovenstående symptomer, er det vigtigt straks at alarmere 1-1-2. Hvert minut tæller i behandlingen af stroke, som er mest effektiv kort tid efter det første symptom

# data[].attributes.body
Hjerneblodprop vist få timer efter på CT-scanning, efter at en hjerneblodprop har medført vævsdød (Infarkt) i forreste venstre side af hjernen. Infarktet viser sig som mørk plet.

# data[].attributes.body
Symptomerne på blodprop i hjertet:

# data[].attributes.body
Arterieblodpropper skyldes oftest:

Forhøjet kolesterol i blodet.

Forhøjet blodtryk.

Rygning.

Sukkersyge.

Overvægt og for lidt motion.

Arvelig tilbøjelighed til åreforkalkning og blodpropper.

# data[].attributes.body
Årebetændelsen sidder i de dybe vener.

Blodprop i de dybe vener (dyb venetrombose) er en størkning af blodet i de dybe blodårer (vener) der fører tilbage til hjertet. Sygdommen optræder mest i benene, især i underbenene. Sygdommen er tidligere kaldt "dyb årebetændelse".

Kilde: Dansk Venecenter.

# data[].attributes.body
Afasi på græsk betyder = intet sprog.
Et menneske der rammes af afasi mister i et vist omfang evnen til at tale/forstå eller tale.
Årsagen til afasi opstår når områder eller netværk i hjernen (synapserforbindelser) som har med sproget at gøre (sprogcenteret)

# data[].attributes.headline
Faglighed om kroppen og det teoretiske aspekter

# data[].attributes.subject
Faglighed om kroppen og det teoretiske aspekter

# data[].attributes.body
Rollen som SSA:

Ifølge Sosu-bogen, kap.15., skal min viden bestå af følgende:

Handle ud fra faglige overvejelser samt tænke over egne overvejelser.

Genkende afvigelser fra normalen.

Arbejde forebyggende og sundhedsfremmende.

Forstå og lære om sygdomme, som man kan møde hos borgeren/borgerne.

Passe på egen krop, ergonomisk, således man forebygger arbejdsskader.

Bevare og fremme kroppens sundhed for resten af livet.

# data[].attributes.body
Apopleksi koster samfundet 3 mia. kroner
12.500 borgere i dette land rammes hvert år af blodprop eller blødning i hjernen. Det er 35 mennesker hver dag. Godt fire af de 35 dør straks eller i løbet af den første måned. De, der overlever, må ofte leve videre med alvorlige handicap som halvsidig lammelse, sprog- og talevanskeligheder, hukommelsessvigt, svigtende koncentrationsevne, udtalt træthed og meget mere. Økonomiske beregninger har vist, at apopleksi koster samfundet knap 3 milliarder kroner om året.
Kilde: Altinget.dk
https://www.altinget.dk/sundhed/artikel/apopleksi-draeber-politisk-fokus-efterlyses

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
3. september 2014 kl 01:00

DEBAT: Regeringens sundhedsudspil er godt, men hvor er fokus på den sygdom, der udgør den tredje hyppigste dødsårsag - apopleksi (blodprop og blødning i hjernen), og som er årsag til flest handicap hos voksenbefolkningen, skriver direktør i Hjernesagen, Lise Beha Erichsen.

Ingen forfatter

Dette indlæg er alene udtryk for skribentens egen holdning. Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler.

Af Lise Beha Erichsen,
Direktør i Hjernesagen

"Jo før, jo bedre" hedder regeringens sundhedsudspil. Titlen går på den tidlige diagnose, og det handler især om kræft, hjerte-/karsygdomme, KOL og diabetes. Alvorlige sygdomme, som det er godt, at der sættes ind imod. Men - men. Endnu en gang mangler der politisk fokus på apopleksiområdet.

Apopleksi koster samfundet 3 mia. kroner
12.500 borgere i dette land rammes hvert år af blodprop eller blødning i hjernen. Det er 35 mennesker hver dag. Godt fire af de 35 dør straks eller i løbet af den første måned. De, der overlever, må ofte leve videre med alvorlige handicap som halvsidig lammelse, sprog- og talevanskeligheder, hukommelsessvigt, svigtende koncentrationsevne, udtalt træthed og meget mere. Økonomiske beregninger har vist, at apopleksi koster samfundet knap 3 milliarder kroner om året. I Hjernesagen forstår vi simpelthen ikke, hvorfor dette område ikke er værd at tage med i regeringens store sundhedsudspil. En målrettet indsats vil dels spare megen lidelse, dels samfundskroner!

Hvis man fra politisk side virkelig vil gøre noget for sundheden, skal hele forebyggelsesområdet opprioriteres.
Lise Beha Erichsen, Direktør i Hjernesagen

Vi kan undgå hver anden apopleksi
Regeringen lægger op til at give særligt udsatte et sundhedstjek, og det er godt. Men det er ikke gjort med det. Hvis man fra politisk side virkelig vil gøre noget for sundheden, skal hele forebyggelsesområdet opprioriteres. Blandt andet skal antallet af voksne med forhøjet blodtryk nedsættes.

WHO's seneste tal omsat til danske forhold viser, at en million voksne danskere har forhøjet blodtryk.

Forhøjet blodtryk over længere tid er den mest almindelige udløsende faktor for blodprop og blødning i hjernen. Kendte vi vores blodtryk, og kom i behandling, hvis det var for højt, kunne vi undgå hver anden blodprop eller blødning i hjernen. Det vil betyde færre dødsfald, og at færre mennesker skal leve livet med alvorlige handicap og forringet livskvalitet. De mange alvorlige følgevirkninger koster samfundet mange penge til alt fra hjælpemidler og pleje til tabte skatteindtægter. Hjernesagen håber, at blodtryksmåling og vejledning om risikoen for bl.a. blodprop og blødning i hjernen bliver en fast del af de sundhedstjek, regeringen lægger op til i udspillet. Apopleksi rammer flere socialt udsatte end andre, men den rammer også lægen, socialrådgiveren og skolelæreren.

Regeringen foreslår, at lægerne bliver det centrale omdrejningspunkt for sundhedstjek. Det er godt. Men skal man nå ud til de mest udsatte grupper, skal der opsøgende arbejde til. Man skal ud at møde borgerne, der hvor de kommer - i jobcentre, på væresteder osv.

Sikkerhed for kvalitet - uanset postnummer
Hjernesagen efterlyser også fokus på øget kendskab til symptomer på apopleksi. Det mangler også i regeringens sundhedsudspil. Hvis mundvigen pludseligt hænger, hvis man pludseligt får svært ved at tale, hvis man pludseligt taber kaffekoppen eller snubler, fordi armen eller benet er lammet, skal der ringes 1-1-2 med det samme, for det kan være tegn på en blodprop eller en blødning i hjernen.

Så kommer ambulancen, forhåbentlig hurtigt. Men udover den akutte hjælp er den akutte behandling helt afgørende. I Hjernesagen hører vi jævnligt om borgere, der køres til nærliggende hospitaler, hvor man ikke har den rigtige ekspertise og apparatur, fx til at vurdere om borgeren kan tilbydes trombolysebehandling. Det, går vi ud fra, er slut nu, hvor regeringens udspil giver alle borgere ret til samme høje kvalitet i behandlingen, uanset hvor i landet de bor! Alle skal have ret til den bedste behandling uanset årsag til sygdommen.

Min sosuassistent forstår mig ikke
Fast læge på landets plejecentre og bosteder skal være virkeligheden fremover, skriver regeringen i sit udspil. Det glæder vi os over. Fra forsøgsordninger ved man, at den faste læge er en stor succes af mange grunde. Blandt andet fordi vedkommende giver de ansatte større viden om de beboere, der har en hjerneskade. I dag oplever mange ramte og pårørende på landets plejecentre desværre personale, der slet ikke ved nok om følgevirkninger efter en blodprop eller en blødning i hjernen - selv om rigtigt mange af beboerne er der af præcis den grund. Beboere med talehandicap, lammelser eller kognitive handicap kræver plejepersonale med særlig viden, - en viden, de ansatte desværre sjældent har. Næste udspil indeholder forhåbentlig efteruddannelse af de ansatte.

Sundhedsminister Nick Hækkerup meldte ud i Politiken fredag den 22. august, at det er regeringens plan at "nå igennem de store folkesygdomme" med forløbsplaner og andet. En sygdom, der tager livet af hver tredje af os, må siges at være en folkesygdom. Og den kan endda ofte undgås. Så Hjernesagen ser frem til, at blodprop og blødning i hjernen nu opprioriteres.

Politik har aldrig været vigtigere

Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion

Lise Beha Erichsen

Landsformand, Hjernesagen, fhv. direktør, Hjernesagen

cand.jur. (Københavns Uni. 1982)

Af Lise Beha Erichsen,
Direktør i Hjernesagen

"Jo før, jo bedre" hedder regeringens sundhedsudspil. Titlen går på den tidlige diagnose, og det handler især om kræft, hjerte-/karsygdomme, KOL og diabetes. Alvorlige sygdomme, som det er godt, at der sættes ind imod. Men - men. Endnu en gang mangler der politisk fokus på apopleksiområdet.

Apopleksi koster samfundet 3 mia. kroner
12.500 borgere i dette land rammes hvert år af blodprop eller blødning i hjernen. Det er 35 mennesker hver dag. Godt fire af de 35 dør straks eller i løbet af den første måned. De, der overlever, må ofte leve videre med alvorlige handicap som halvsidig lammelse, sprog- og talevanskeligheder, hukommelsessvigt, svigtende koncentrationsevne, udtalt træthed og meget mere. Økonomiske beregninger har vist, at apopleksi koster samfundet knap 3 milliarder kroner om året. I Hjernesagen forstår vi simpelthen ikke, hvorfor dette område ikke er værd at tage med i regeringens store sundhedsudspil. En målrettet indsats vil dels spare megen lidelse, dels samfundskroner!

Hvis man fra politisk side virkelig vil gøre noget for sundheden, skal hele forebyggelsesområdet opprioriteres.
Lise Beha Erichsen, Direktør i Hjernesagen

Vi kan undgå hver anden apopleksi
Regeringen lægger op til at give særligt udsatte et sundhedstjek, og det er godt. Men det er ikke gjort med det. Hvis man fra politisk side virkelig vil gøre noget for sundheden, skal hele forebyggelsesområdet opprioriteres. Blandt andet skal antallet af voksne med forhøjet blodtryk nedsættes.

WHO's seneste tal omsat til danske forhold viser, at en million voksne danskere har forhøjet blodtryk.

Forhøjet blodtryk over længere tid er den mest almindelige udløsende faktor for blodprop og blødning i hjernen. Kendte vi vores blodtryk, og kom i behandling, hvis det var for højt, kunne vi undgå hver anden blodprop eller blødning i hjernen. Det vil betyde færre dødsfald, og at færre mennesker skal leve livet med alvorlige handicap og forringet livskvalitet. De mange alvorlige følgevirkninger koster samfundet mange penge til alt fra hjælpemidler og pleje til tabte skatteindtægter. Hjernesagen håber, at blodtryksmåling og vejledning om risikoen for bl.a. blodprop og blødning i hjernen bliver en fast del af de sundhedstjek, regeringen lægger op til i udspillet. Apopleksi rammer flere socialt udsatte end andre, men den rammer også lægen, socialrådgiveren og skolelæreren.

Regeringen foreslår, at lægerne bliver det centrale omdrejningspunkt for sundhedstjek. Det er godt. Men skal man nå ud til de mest udsatte grupper, skal der opsøgende arbejde til. Man skal ud at møde borgerne, der hvor de kommer - i jobcentre, på væresteder osv.

Sikkerhed for kvalitet - uanset postnummer
Hjernesagen efterlyser også fokus på øget kendskab til symptomer på apopleksi. Det mangler også i regeringens sundhedsudspil. Hvis mundvigen pludseligt hænger, hvis man pludseligt får svært ved at tale, hvis man pludseligt taber kaffekoppen eller snubler, fordi armen eller benet er lammet, skal der ringes 1-1-2 med det samme, for det kan være tegn på en blodprop eller en blødning i hjernen.

Så kommer ambulancen, forhåbentlig hurtigt. Men udover den akutte hjælp er den akutte behandling helt afgørende. I Hjernesagen hører vi jævnligt om borgere, der køres til nærliggende hospitaler, hvor man ikke har den rigtige ekspertise og apparatur, fx til at vurdere om borgeren kan tilbydes trombolysebehandling. Det, går vi ud fra, er slut nu, hvor regeringens udspil giver alle borgere ret til samme høje kvalitet i behandlingen, uanset hvor i landet de bor! Alle skal have ret til den bedste behandling uanset årsag til sygdommen.

Min sosuassistent forstår mig ikke
Fast læge på landets plejecentre og bosteder skal være virkeligheden fremover, skriver regeringen i sit udspil. Det glæder vi os over. Fra forsøgsordninger ved man, at den faste læge er en stor succes af mange grunde. Blandt andet fordi vedkommende giver de ansatte større viden om de beboere, der har en hjerneskade. I dag oplever mange ramte og pårørende på landets plejecentre desværre personale, der slet ikke ved nok om følgevirkninger efter en blodprop eller en blødning i hjernen - selv om rigtigt mange af beboerne er der af præcis den grund. Beboere med talehandicap, lammelser eller kognitive handicap kræver plejepersonale med særlig viden, - en viden, de ansatte desværre sjældent har. Næste udspil indeholder forhåbentlig efteruddannelse af de ansatte.

Sundhedsminister Nick Hækkerup meldte ud i Politiken fredag den 22. august, at det er regeringens plan at "nå igennem de store folkesygdomme" med forløbsplaner og andet. En sygdom, der tager livet af hver tredje af os, må siges at være en folkesygdom. Og den kan endda ofte undgås. Så Hjernesagen ser frem til, at blodprop og blødning i hjernen nu opprioriteres.

# data[].attributes.attachment_link.title
Apopleksi dræber - politisk fokus efterlyses

# data[].attributes.attachment_link.description
DEBAT: Regeringens sundhedsudspil er godt, men hvor er fokus på den sygdom, der udgør den tredje hyppigste dødsårsag - apopleksi (blodprop og blødning i hjernen), og som er årsag til flest handicap hos voksenbefolkningen, skriver direktør i Hjernesagen, Lise Beha Erichsen.

# data[].attributes.body
Kilde: Rigshospitalet.dk

Symptomer: ømhed og hævelse i benene. Benene kan føles varme og blålige misfarvet. Ofte let feber.
Dele af blodproppen kan rive sig løs og ende som en blodprop i lungen. Symptomer på en blodprop i lungen kan give stingsmerter ved vejrtrækning eller pludselig opstået åndenød
Kilde: min.medicin.dk

# data[].attributes.body
Kørestolsbruger:

Ergonomisk hjælpemidler:

Brugen af slynge. For at aflaste belastningspunkter.

Håndstøtte.

Støttestrømper/Støttestrømpe.

Benskinne.

Sengehest.

Rebstige/sengesnor (kilde: hjælpemiddelbasen.dk), snor med trappe til at komme op over sengekanten.

Forflytning:

Sara Stedy

Sundhedsfremmende forebyggelse:

Mundsvampe:

Hører under målinger på KMD/NEXUS:

Væskeskema: udføres med dato, antal ml/glas og underskrift af medarbejder på følgende skema.

Bristols afføringsskema:
Måling af type afføring.

# data[].attributes.body
Genoptræning af fysiske skavanker: kroppens funktionsnedsatte dele, følebevægelser

Taletræning:
Logopæd

Mobilitet:
Genoptræningsplan med Fys/Ergoterapeut. ADL- almindelig dagligdags livsførelse som redskab til genoptræning.

# data[].attributes.body
Dysfagi er drikke/synkebesvær og kommer af at musklerne og tungen er svage og ukoordineret som følge af lammelser/føleforstyrrelse som kan opstå pga. Apopleksi, Alzheimers/Parkinsons/demens/Cancer i luftrøret/ almen aldring/svamp i munden/svamp i svælget etc.

Kilde: dengodepleje.dk

Ved personer der lider af dysfagi, giver man fortykningsmidler i pulverform.

Thick-It-Up (TUC) Det er forskelligt fra borger til borger, om de bruger 1 skefuld TUC eller 2 skefulde. Det er afhængigt af borgerens nedsatte funktionsevne.

Mulige tegn på dysfagi

Tendens til at savle.

Synker sjældent og/eller med problemer.

Hoster eller rømmer sig under måltider.

”Raller” eller har ”våd” stemme.

Brug for hjælp til at spise og drikke.

Problemer med at koordinere vejrtrækningen mens man spiser.

Fejlsynkning dvs. maden kommer i ”den gale hals”.

Lungebetændelse forårsaget af fejlsynkning (aspirationspneumoni).

Svært ved at holde hovedet opret under spisningen.

# data[].attributes.body
Kilde: Hjernesagen.dk

Hjernesagen anslår at man kan forebygge hver 2.apopleksi
"Vi kan undgå hver anden apopleksi
Regeringen lægger op til at give særligt udsatte et sundhedstjek, og det er godt. Men det er ikke gjort med det. Hvis man fra politisk side virkelig vil gøre noget for sundheden, skal hele forebyggelsesområdet opprioriteres. Blandt andet skal antallet af voksne med forhøjet blodtryk nedsættes."

WHO’s seneste tal omsat til danske forhold viser, at en million voksne danskere har forhøjet blodtryk.

Forhøjet blodtryk over længere tid er den mest almindelige udløsende faktor for blodprop og blødning i hjernen. Kendte vi vores blodtryk, og kom i behandling, hvis det var for højt, kunne vi undgå hver anden blodprop eller blødning i hjernen. Det vil betyde færre dødsfald, og at færre mennesker skal leve livet med alvorlige handicap og forringet livskvalitet. De mange alvorlige følgevirkninger koster samfundet mange penge til alt fra hjælpemidler og pleje til tabte skatteindtægter. Hjernesagen håber, at blodtryksmåling og vejledning om risikoen for bl.a. blodprop og blødning i hjernen bliver en fast del af de sundhedstjek, regeringen lægger op til i udspillet. Apopleksi rammer flere socialt udsatte end andre, men den rammer også lægen, socialrådgiveren og skolelæreren.

Regeringen foreslår, at lægerne bliver det centrale omdrejningspunkt for sundhedstjek. Det er godt. Men skal man nå ud til de mest udsatte grupper, skal der opsøgende arbejde til. Man skal ud at møde borgerne, der hvor de kommer – i jobcentre, på væresteder osv."

Kilde: https://www.altinget.dk/sundhed/artikel/apopleksi-draeber-politisk-fokus-efterlyses

# data[].attributes.body
I min praktik, havde jeg 10 ud af 12 borgere, der var ramt af apopleksi/ apoplexi.
Disse borgere var plejekrævende.
Jeg vidste ikke at apopleksi var 2 forskellige typer lammelser, jeg havde en forudgående fordom om at det kun var enside type lammelser.
Det var grunden til at jeg valgte emnet.
Jeg valgte Apopleksi, primært for at uddybe emnet for min egen skyld og for at lære mere.
Jeg har før haft en borger, der var tidligere sygeplejerske som forsøgte at lære mig blodtryksmåling, da jeg var ufaglært vikar på et Rehabiliteringscenter.

# data[].attributes.body
Målsætning i hverdags Rehabilitering:
Ved nedsatte funktionsevne.

Jeg havde en borger, der hver anden dag, ved ansattes ressourcer, fik genoptrænet det at komme op foran en barre (ligesom ballerina barre), hvilket der for en der har haft en blodprop er en svær ting at gøre med en halvsidelammelse.