# data[].attributes.body
Ifølge Hedegaard-Sørensen skelner lærere mellem inklusion og undervisningsdifferentiering. Inklusion er for børn i vanskeligheder og undervisningsdifferentiering angår de fleste elever og deres læring.

Konsekvens: De børn som ikke deltager i undervisningen, betegnes af lærerne som inklusionsbørnene.  Der er en klar sammenhæng mellem socioøkonomisk baggrund, læringsudbytte og inklusion.

# data[].attributes.body
Christoffersen, D. D. (2017)

Kedsomhed er typisk 2 forskellige ting i hjemmet (mangler aktivitet) og i skolen (flygter fra aktivitet).

# data[].attributes.body
Rummer improvisation og fleksibilitet i situationen, og som samtidig rummer professionel faglighed og målstyring.

Betegnelsen situeret professionalisme indfanger det, at viden udfolder sig i relation til praktiske situationer, hvor lærere handler, skønner, justerer, vurderer, reflekterer og teoretiserer i situationer

# data[].attributes.body
Det er først og fremmest den lokale faglige kultur (på institutionerne), som læreren trækker på, når h*n definerer, vurderer, skønner og reflekterer over situationer.

Denne skal derfor også være genstand i analyser af praksis, når denne skal udvikles med udgangspunkt i praksisfortællinger.

# data[].attributes.body
Jørgensen, C. R. (2023)

4 niveauer af identitet --> jeg (centralt i vores personlighed), personlig (egne bevidste værdier), socialt (individet i relationer) og kollektiv (global)

# data[].attributes.body
Hjortkjær, C. (2020)

Hjortkjær’s 3 pointer i sin bog:

1. Vi er gået fra forbud til påbud

2. Vi er gået fra regler til idealer

3. Vi er gået fra at være skoletræt til skoleudmattet

# data[].attributes.body
Guldbrandsen, L., M. (2023)

4 forskellige systemer - mikro(fx. klassen, håndboldhallen), meso (mellem mikro), eso (det barnet ikke er en del af, fx mors arbejde) og makro (samfundet)

# data[].attributes.body
Dorthe Birkmose

ForRÅelsesprocesser

At man som professionel bliver rå i sin tankegang

Hvordan man som kollegagruppe skal være opmærksom

Strukturer der forråer

# data[].attributes.body
Teknisk rationel metode --> Læreren er et redskab og metoden/programmet er det som kompenserer og behandler eleven

# data[].attributes.body
Kortlægninger - redskab til at undersøge elevernes relationer

Tilknytningsteori - tilknytninger kan være trygge eller utrygge

Prosociale handlinger og adfærd - at hjælpe, drage omsorg mm., som gavner en anden person

Antisocial adfærd - handlinger der fører til fysisk eller psykisk skade på andre

Affektiv afstemning - når forældre spejler barnet ved at udtrykke de følelser, barnet formidler

Den tredleddede relation - 2 parter samtaler om en fælles sag

Rummelige og trange dialogprocesser - førstnævnte positiv, sidstnævnte negativ

# data[].attributes.body
Hart, S. (2023)

Udvikling sker på barnets eget niveau, +1. Barnet skal opnå at føle sig god nok, da det ellers kan reagere uhensigtsmæssigt.

# data[].attributes.body
Råd til underviseren:

Tydelighed

Struktur

Jeg-du forholdet:

Åbner sig for medmennesket (lade sig påvirke af og forbundet med den anden)

Jeg-det forholdet:

Reduceret til en genstand (afstumpethed overfor andre)

# data[].attributes.body
Hart, S. (2023)

Evnen til at sætte sig i andres sted, og samtidig reflektere over sine egne følelser.

# data[].attributes.headline
Betingelser for børns deltagelse i undervsiningen

# data[].attributes.subject
Betingelser for børns deltagelse i undervsiningen

# data[].attributes.body
Undervisningsdifferentiering satte for alvor sit præg på den danske lovgivning efter 1993

Andet eksempel på vellykket indsats: mød barnet som de andre (se det som et helt menneske), hvor der forventes det samme af den ene elev med særlige udfordringer som af de øvrige.

# data[].attributes.body
Harris, J.

Børnegruppens betydning for barnets udvikling er større end forældrenes betydning.

# data[].attributes.body
Lærer har skærpet underretningspligt

Ved mistanke om overgreb fra forældrenes side skal forældrene ikke underrettes

Hvis der ikke er tale om mistanke om vold eller overgreb

skal der være dialog med forældrene

# data[].attributes.body
Mentalisering er at forstå egen og andres adfærd ud fra mentale tilstande. Mentale tilstande er blandt andet følelser, tanker, behov, mål og grunde.

Mentalisering er en forudsætning for at fungere godt i sociale relationer.

Empati er en forudsætning for mentalisering. Empati: man føler med den anden (ikke som den anden), man kan "gribe", opleve og erfare den andens sindstilstand samtidig med, at man er bevidst om, det er den andens sindstilstand og ikke ens egen.

# data[].attributes.body
Niklas Luhmann ser skolen som et socialt system, der opererer efter sin egen logik. Skolen fungerer ud fra en binær kode: inklusion/eksklusion.

# data[].attributes.headline
Pædagogisk psykologi i læreruddannelsenKap 8: identitet s 118-134

# data[].attributes.subject
Pædagogisk psykologi i læreruddannelsenKap 8: identitet s 118-134

# data[].attributes.body
Fire niveauer af identitet

Jeg-identitet

Grundlæggende fornemmelse af mening, betydning, egne grænser og kontinuitet i eget liv; en fundamental oplevelse af, at der er en meningsfuld sammenhæng imellem forskellige dele af vores liv, historie og identitetselementer, samt opfattelser af, hvem vi er i forskellige sammenhænge

Jegidentiteten grundlægges primært i de tidlige leveår

Personlig identitet

Den personlige identitet er forbundet med det enkelte menneskes fornemmelse af og forestillinger om egen særegenhed, evner og individualitet; det, som karakteriserer og adskiller selvet fra andre.

Social identitet

Er forbundet med selvets indlejring i og identifikation med sociale grupper (fx ’’lærere”, ’’mødre”)

Kollektiv identitet

Kan ses som en mere overordnet eller global version af den sociale identitet. Den knytter sig til individets - sjældent selvvalgte og relativt uforanderlige - indlejring i store sociale grupper, kollektiver eller kategorier med tilhørende forestillinger om, hvordan ”man” er, når man tilhører eller bliver placeret i disse sociale grupper

Mennesket rummer to grundlæggende behov, som er centrale i identitetsudviklingen:

behov for selvafgrænsning, for udvikling af en egen identitet og individualitet

behov for forbundethed, for at være indlejret i velfungerende sociale fællesskaber med en fælles social identitet

# data[].attributes.body
Underretningspligt

Barnets lov, §135

Den, der får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år fra forældres eller andre opdrageres side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare, har pligt til at underrette kommunen.

Skærpet underretningspligt

Barnets lov, §133

Personer, der udøver offentlig tjeneste eller offentligt hverv, skal underrette kommunalbestyrelsen, hvis de under udøvelsen af tjenesten eller hvervet får kendskab til eller grund til at antage, at

1)     Et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte efter denne lov,

2)     Et barn umiddelbart efter fødslen kan få behov for særlig støtte efter denne lov på grund af de kommende forældres forhold,

3)     Et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte efter denne lov på grund af barnets eller den unges ulovlige skolefravær eller undladelse af at opfylde undervisningspligten eller

4)     Et barn eller en ung under 18 år har været udsat for overgreb.

Omfatter:

- Personer, der udøver offentlig tjeneste eller -hverv,

- Privatansatte, der arbejder med børn.

Pligten indtræder: Når under udøvelsen af tjenesten/hvervet får ”kendskab til eller grund til at antage”, at et barn/ung/endnu ufødt kan have behov for særlig støtte eller har været udsat for overgreb.

Pligt til:

At underrette kommunen om bekymringen.

Mistanke om overgreb fra forældres side

·       Forældre må ikke orienteres.

Samarbejdet med forældrene

·       Dialog - dog ikke ved mistanke om vold og overgreb.

·       Lav evt. underretningen sammen - ikke ved vold og overgreb.

·       Underretninger er hjælp fra kommunen.

Underret til ankestyrelsen såfremt kommunen ikke gør nok og/eller indsatserne ikke virker.

# data[].attributes.body
Kedsomhed, angst og længsler

Tegn på kedsomhed:

Suk, protester mod det faglige indhold, konflikter, høj klatter, rastløshed, elever, der falder i søvn eller er på sociale medier.

Hvad gør vi som undervisere når vi forstår tegnene på kedsomhed? → Hvordan bearbejder vi kedsomheden i stedet for at bebrejde barnet/de unge.

Skyld og utilstrækkelighed

Forbud (du må ikke…) → Påbud (om at nå idealer)

Forbud føles skyld, når vi overtræder forbud.

Ved påbud føles utilstrækkelighed, når vi ikke opnår idealer.

Konsekvenser af utilstrækkeligheden → nederlagsfølelser og pres → udvikling af psykiske lidelser (angst, ensomhed, stress, depression, spiseforstyrrelser m.m.)

Hvad modvirker, at de bliver internaliseret i os?

Neuroaffektiv udvikling psykologi

Neurovidenskaben bidrager med den overordnede ramme til forståelse af, det komplekse samspil mellem  arv og miljø og nervesystemets modningsproces.

Hvordan udvikler barnet sit medfødte emotionelle, personlige og sociale potentiale?

Følelser, følelseshåndtering & anerkendelse

Følelser har fire komponenter

Indre oplevelse -(Den vigtige og vanskelige subjektive oplevelse

Kognitiv komponent - (viden om følelses oplevelsen, og hvordan man bearbejder den)

En fysiologisk komponent - (Kan ikke mærkes eller bemærkes)

En adfærdsmæssig/motivationelle komponent - (Handling og tale)

Emotionsregulering: At kunne registrere og regulere egne emotionelle oplevelser og udtryk.

Emotionskontrol: At kunne tilpasse sine følelsesmæssige udtryk i forhold til sociale- og kulturelle forhold.

Affektiv afstemning kan ses f.eks. når et barn interagerer med sine forældre, og forældrene reagerer og giver respons til barnets adfærd og handlinger.

# data[].attributes.headline
Pædagogisk flue (Michael Uljens model, 1933)

# data[].attributes.subject
Pædagogisk flue (Michael Uljens model, 1933)

# data[].attributes.headline
Pædagogisk psykologi i læreruddannelsen Kap 9 Børns udvikling i et neuroaffektivt perspektiv s. 136-146

# data[].attributes.subject
Pædagogisk psykologi i læreruddannelsen Kap 9 Børns udvikling i et neuroaffektivt perspektiv s. 136-146

# data[].attributes.body
Den græske filosof Platon anså leg som en vigtig ingrediens for læring og mente, at børn skal undervises gennem leg.

# data[].attributes.body
Stokkebæk, A. (2014)

Barnets selvvurdering og selvværd, konkret operationelle periode, fremkomsten af normer, socialkognitiv udvikling, agression, moraldannelse, samvittighed,

# data[].attributes.body
Privat sfære: ideen om kærlighed→ selvtillid

Retslige sfære: Ideen om lighed → selvrespekt

Solidarisk sfære: ideen om at præsentationer bliver gengældt →selvværtssættelse/selvværdsfølelse.

Anerkendelseskampe: Kan opstå når legitime krav om anerkendelse ikke bliver imødekommet.

Direkte ringeagt = grimme ord.

Ingen anerkendelse = ignorere.

Rummelige og trange dialoger

# data[].attributes.body
Stern, D.

Fokusér på følelsen bag frem for adfærden. Vis barnet at du ser det.

# data[].attributes.body
Kreativitet og dannelse - for dannelsens eller nyttens skyld (Hammershøj 2012):

Begrebet kreativitet som en dannelsesproblematik

Legende læringsarena

# data[].attributes.body
Fredens, K. (2012)

Procedural hukommelse → At huske hvordan.

Deklarativ hukommelse → at huske at.

Korttidshukommelse, arbejdshukommelse og langtidshukommelsen.

# data[].attributes.body
Kognitive skemaer --> Skemaer er produkter af vores opdragelse og arv, og de er med til at definere, hvilket perspektiv vi har på en given sag.

Semantiske skemaer --> Vi har 7 vidensområder, der alle kan bidrage med at løse den samme problemstilling på forskellige måder.

# data[].attributes.body
Tony Booth og Mel Ainscow har udviklet "Index for Inclusion", som er et redskab til at gøre skolen mere inkluderende. De mener, at inklusion ikke kun handler om elever med særlige behov, men om at skabe en skolekultur, hvor alle føler sig velkomne.

# data[].attributes.body
Fredens, K. (2012)

Metatræning --> Eleven får indblik i egen hukommelse

Feedback

Prospektiv træning --> Træne at huske ting

# data[].attributes.body
Antropolog Thomas Hylland Eriksen arbejder med begrebet "vi og de andre", hvor majoritetskulturen ofte sætter rammerne for, hvem der inkluderes og ekskluderes.

# data[].attributes.headline
Bernstein fokuserer på, hvordan sprog påvirker elevernes muligheder i skolen. Han skelner mellem:

# data[].attributes.subject
Bernstein fokuserer på, hvordan sprog påvirker elevernes muligheder i skolen. Han skelner mellem:

# data[].attributes.headline
Bourdieu arbejder med begreber som kapital, habitus og felt, som kan forklare, hvordan elever fra forskellige sociale baggrunde oplever inklusion eller eksklusion i skolen.

# data[].attributes.subject
Bourdieu arbejder med begreber som kapital, habitus og felt, som kan forklare, hvordan elever fra forskellige sociale baggrunde oplever inklusion eller eksklusion i skolen.