# data[].attributes.body
Fotograafiaks nimetatakse pidistamist. Selle leiutamine tõi kaasa suuri murranguid, kuna esmakordselt oli võimalik jäädvustada kvaliteetseid fotosid elust ja inimestest.

# data[].attributes.body
Louis Daguerret peetakse fotograafia edasiarendajaks. Daguerre töötas maalrina. Ta proovis joonistada võimalikult tõetruusid pilte kasutades samuti optilisi võtteid. Nicephore Niepce oli suutnud luua esimese pildi valgusega ja Daguerre hakkas seda edasi arendama.  Niepce tehtud pilt võttis aega 8 tundi, kuid Daguerre suutis seda teha juba poole tunniga. Ta avastas selle pooljuhuslikult pannes ilmutatud plaadi oma keemiakappi. Mõni päev hiljem avastas ta, et varjatud kujutis oli ilmunud.

# data[].attributes.body
Telegraafitehnikast sai alguse meie tänapäevane digitaalne infoedastus. Telegraaf anti edasi telefraafiaparaadi abil, millega sai edastada punkte ja kriipse. Sõnumite edastamiseks leiutati eraldi Morse tähestik. Kui poleks leiutatud telegraafi poleks praegu ilmselt ka telefoni.

# data[].attributes.body
Ta oli New Yorgi Ülikooli professor. Ta õpetas seal kunsti. Morse oli kinnisideeks võtnud ehitada telegraafiaparaadi, kuid tema esimene leiutis suutis ületada ainult 15-meetrist distantsi. Morse'le üteldi, et tal puuduvad igasugused teadmised tehnikast ja töövõimelise masina meisterdamisest. Peale pikka tööd sai ta Alfred Vail'iga valmis telegraafiaparaadi. Selle jaoks leiutas ta ka Morse tähestiku.

# data[].attributes.body
Aurumasin on välispõlemismootor, mille veega täidetud katelt kuumutatakse tulega. Keev vesi annab auru, mis omakorda paneb kolvi silindris edasi-tagasi liikuma ja nii saadud mehaaniline jõud rakendatakse mõne töömasina käitamiseks.

# data[].attributes.body
Watt elas Šotimaal, kus ta isa oli puusepp ja laevaehitaja. Hariduse sai ta kodus emalt, kes suunas poissi peamiselt peenmehaanika ja matemaatika juurde. Täisealisena läks Watt Londonisse õppima, kus teda hakkas huvitama aurujõud ning ta hakkas sellel alal eksperimenteerima. Ta sai teada, et ülikoolil on aurumasina mudel, mille oli kokku pannud Thomas Newcomen 60 aastat tagasi. Watt asus seda remontima ja ta jõudis aastaga teha rohkem kui kõik meistrid 60 aasta jooksul koku. Kuna ta jättis kõik muud kohustused unarusse, jäi ta puruvaeseks. Selles osas aitas Stephen Bulton, kellel oli Inglismaal valutöökoda. Nad asutasid kos firma ja rahapuudust enam polnud. James Watt ei olnud küll aurumasina leiutaja, kuid täiustatud ja väga tootliku aurumasina autor.

# data[].attributes.body
1. Kui kaua võttis aega maailma kõige esimese pildi tegemine?
2. Mida õpetas S. Morse New Yorgi ülikoolis?
3. Kes pani kokku esimese aurumasina?
4. Kui vana oli aurumasin, mida J. Watt parandama asus?
5. Kui pikka vahemaad suutis Morse esimene telegraafiaparaat ületada?