# data[].attributes.body
https://www.emta.ee/et/eraklient/tulu-deklareerimine/stipendiumid-toetused-ja-huvitised/tootukassa-ettevotluse-alustamise

# data[].attributes.attachment_link.title
Veterinaar- ja Toiduamet- Toit - Toitlustamine - Toidu käitlemisest teatamine -

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhul kui esitatud majandustegevusteates on andmed muutunud, tuleb vastavatest muudatustest hiljemalt viie tööpäeva jooksul VTAle teada anda. Kui otsustatakse loobuda toidu käitlemisest, kas teatud tähtajani või lõplikult, siis peab sellest samuti VTAd teavitama. Muudatustest ja toidu käitlemisest loobumisest teatamiseks kasutada eelpool nimetatud teate esitamise viise.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Oluline on teada, et laadal kauplemisel kehtivad poes kauplemisega sarnased nõuded," toonitab tarbijakaitseamet.
1. Eraisik peab turul või laadal müües järgima kauplejale kehtestatud nõudeid 2. Kauba märgistus peab olema korrektne
Eraisik, kes müüb kaupa turul või laadal, peab tundma müüdavat kaupa, järgima kauba või teenuse müügiks kehtestatud nõudeid ning kandma nähtaval kohal nimesilti oma nimega. Juriidilise isiku puhul peab tegevuskoht olema tähistatud ärinimega.
3. Tehniliselt keerukatele toodetele tuleb kaasa anda kasutusjuhend
Kaubal või selle müügipakendil või kauba külge kinnitataval etiketil olev märgistus peab olema loetav, arusaadav ja üheselt mõistetav ning vastama kõigile selle kauba märgistusele kehtestatud nõuetele. Märgistus peab olema eestikeelne vähemalt seaduses märgitud ulatuses.
4. Kaal peab olema taadeldud
Tehniliselt keerukale kaubale tuleb kaasa anda kasutusjuhend, mis peab olema tõlgitud eesti keelde ja olema üheselt arusaadav ja piisav kauba ohutuks ja sihipäraseks kasutamiseks. Kui tarbija soovib, peab kasutusjuhendi talle andma paberkandjal.
5. Välja tuleb tuua nii müügi- kui ka ühikuhind 6. Tagatisrahaga pakendi puhul tuleb välja tuua kauba ühikuhind ja pakendi tagatisraha suurus 7. Toidu säilitamisnõuded erinevad tootegrupiti
Lahtise kauba kaalumiseks kasutatav kaal peab olema nõuetekohaselt taadeldud.
8. Toiduaineid müües tuleb täpselt järgida nende käitlemisnõudeid
Kui müüdava toote pakkumisel on nõutav ühikuhinna näitamine, peab kaupleja kaupa müües teatavaks tegema kauba müügi- ja ühikuhinna. Need peavad olema esitatud kirjalikult ja arusaadavalt.
9. Tarbijale tuleb anda ostu tõendav dokument
Tagatisrahaga pakendiga toodetel peab avaldama müügihinna kahes osas, näidates eraldi kauba ühikuhinda ja sellele lisatava pakendi tagatisraha suurust.

Toidu säilitamisnõuded on kehtestatud toidugrupiti sõltuvalt toidu võimalikust ohtlikkusest inimese tervisele.

Toidu käitleja vastutab käideldava toidu ja käitlemise nõuetekohasuse eest. Järgima peab toidu pakendil või saatedokumendil märgitud säilitamisnõudeid, mille määrab toidu tootja, töötleja, sealhulgas valmistaja, või pakendaja kestvuskatsete või põllumajandusministri kehtestatud toidu säilitamisnõuete alusel.

Kaupleja peab kauba või teenuse eest tasumisel andma tarbijale ostu tõendava dokumendi, millel on vähemalt kaupleja nimi või ärinimi ja tegevuskoha aadress, müügikuupäev ning iga kauba või teenuse hind ja tasutud summa. Alla 20 eurot maksva ostu korral peab ostu tõendava dokumendi andma vaid juhul, kui tarbija seda soovib.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Oluline on teada, et laadal kauplemisel kehtivad poes kauplemisega sarnased nõuded," toonitab tarbijakaitseamet. 1. Eraisik peab turul või laadal müües järgima kauplejale kehtestatud nõudeid 2. Kauba märgistus peab olema korrektne Eraisik, kes müüb kaupa turul või laadal, peab tundma müüdavat kaupa, järgima kauba või teenuse müügiks kehtestatud nõudeid ning kandma nähtaval kohal nimesilti oma nimega.

# data[].attributes.attachment_link.title
Appi! Eestimaa jookseb tühjaks ja sureb välja

# data[].attributes.attachment_link.description
Kavatsus sulgeda Valga ja Põlva haiglas sünnitusosakond pani Arteri uurima, kas tõesti on olukord Eesti väikestes kohtades hall ja hull. Selgus, et jah, on küll.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juhul kui ettevõtja töötab mitte renditud ruumides, vaid kodukontoris, on võimalik osa koduga seotud jooksvaid kulusid kanda firma kuludesse. Samuti saab ettevõtte arvelt osta kodukontori jaoks vajaliku mööbli ja kontoritehnika.

Milline proportsioon?

Tuleb määrata, milline osa korterist või majast on kasutusel isiklikuks otstarbeks, milline ettevõtluseks. Näiteks kui on kolmetoaline korter, millest üks tuba on sisustatud kontoriks, ütleme, et korteri pindala kokku 40 m2, kontorina kasutatav tuba 10m2, siis on keskmiselt neljandiku kulude ettevõtte kuludena näitamiseks õigustatud. See kalkulatsioon tasuks üles kirjutada ja koos teiste dokumentidega arhiveerida, et hiljem vajadusel põhjendada.

Kindlasti peavad olema kõik kulud põhjendatult ettevõtlusega seotud ja dokumentidega tõestatud. Ka kommunaalkulude arve tuleks komponentide lõikes üle vaadata, kas kõik kulud on ikka sobilikud ja millises ulatuses. Näiteks tõenäoliselt oleks õigem kajastada veekuludest väiksem osa ettevõtlusega seotud kuluna kui neljandik, kaabel-TV kulu ja ühistu kogutav laenumakse hoopiski ettevõtte kuludest välja jätta, aga seevastu internetikulust kanda ettevõtte arvele pool. Täpne arvestus näitab ka maksuametnikule, et ettevõtja on hoolikalt kulusid hinnanud.

Kuidas vormistada?

Ettevõte võib vastava osa kuludest nii otse omalt arvelt maksta või korteri omanikule kompenseerida. Tavaliselt tehakse selleks lihtne üheleheküljeline leping, kus lepitakse kokku, millised kulud kompenseeritakse ja millises ulatuses. Seejärel teeb korteri omanik (näiteks kord kuus) kuluhüvitisnõude, kuhu lisab vajalikud tshekid ja arved ning selle alusel saab ettevõttelt raha tagasi. Lisatud tšekkidele ja arvetele tuleks märkida kasutatav proportsioon ja lisada ettevõtte nimi ja aadress. Kodukontori tasuta kasutamise lepingu näidist vaata siit.

Kui tegemist on ainult kulude osalise kompenseerimisega, siis see ei ole eraisiku jaoks maksustatav tulu ja ettevõte midagi maksuametile maksma ei pea. Kui otsustatakse, et lisaks kulude kompenseerimisele makstakse ruumide eest ka üüri, siis üürisummalt peab ettevõte tulumaksu kinni pidama ja riigile ära maksma. Üürisumma kokkuleppimisel peab arvestama, et see jääks siiski mõistlikule tasemele. Üürilepingu näidist vaata siit.

Käibemaksukohuslasest ettevõte peab arvestama, et ostukäibemaksu saab tagasi küsida ainult ettevõtte nimele väljastatud arvetelt. Kuludokumendiks sobib küll ettevõtja kui eraisiku poolt esitatud kuluhüvitisnõue, millele on lisatud eraisiku nimele väljastatud arved/tšekid, aga ostukäibemaksu ettevõte neilt tagasi ei saa. Korteriühistu poolt väljastatud kommunaalkulude arvetel niikuinii käibemaksu peal ei ole, seega see pole probleemiks. Elektriarved on käibemaksuga, aga nendega paraku midagi ette võtta ei saa. Lauatelefoni- internetiarvete osas võib võimalusel kasutada teistpidi lähenemist - vormistada leping ettevõtte nimele ning osa kuludest ettevõttele hüvitada. Või vormistada eraldi lepingud. Omaniku eluasemelaenu ja -intressikulusid hüvitada ei saa.

Maksuriskid korteriomanikule?

1) Korteri võõrandamine

Kui plaanis kunagi kõnealune korter (või maja) maha müüa, siis tuleks mingil mõistlikul ajal enne müüki lõpetada korteri ametlik kasutamine ettevõtluses. Tulumaksuvaba on müügist saadud tulu (müügihind - ostuhind - tehingukulud) eeldusel, et tegemist oli müüja peamise elukohaga. Maksuameti seisukoha järgi kui korterit kasutati osaliselt ka muul otstarbel kui isikliku elukohana, näiteks kodukontorina, tuleb vastavas ulatuses saadud tulult tulumaks ära maksta. Näiteks kasum vara müügist 10 000 eurot, kodukontori kulusid hüvitati 30% ulatuses, tulumaks tuleks arvestada 10 000 x 30%=3000 eurolt. Kui võõrandamisest tulu ei saadud, siis tulumaksu maksma ei pea.

See seisukoht on vaieldav, nt Maksumaksjate Liidu maksuseaduste kommentaarides on arvatud, et osaline maksustamine tuleb kõne alla vaid siis kui tegemist on reaalselt elukohaks mittesobivate ruumidega (nt töökoda). Kellel teema aktuaalne, uurib lähemalt. Riskivabam lähenemine on mõistlik aeg enne võõrandamist kulude hüvitamine lõpetada. Maksuamet on toonud oma juhendis näiteks kolm aastat, tõenäoliselt piisab ka aastast.

2) Laenuintresside tulumaksuvabastus

Lisaks võib tekkida pigem filosoofiline küsimus, kas osaliselt kodukontorina kasutatava eluasemelaenuga soetatud korteri korral võib omanik laenuintressid 100% tagasi küsida või tuleks ka seal arvestada proportsionaalselt. Tulumaksuseadus §25 lg1 räägib laenu võtmise sihtotstarbest, mitte reaalsest kasutamisest konkreetsel kalendriaastal, nii et pigem siinkohal probleemi ei ole. Otseselt selle kohta mingeid kommentaare ei leidnud. Samas väljaüüritud korteri laenuintressidelt tulumaksu tagasi ei saa.
PS. Vaata ka teisi postitusi samast seeriast.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas saab kodukontori kulusid kompenseerida?

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhul kui ettevõtja töötab mitte renditud ruumides, vaid kodukontoris, on võimalik osa koduga seotud jooksvaid kulusid kanda firma kuludesse. Samuti saab ettevõtte arvelt osta kodukontori jaoks vajaliku mööbli ja kontoritehnika. Milline proportsioon? Tuleb määrata, milline osa korterist või majast on kasutusel isiklikuks otstarbeks, milline ettevõtluseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ehitussektor on konservatiivne valdkond, kus muutuste suhtes ollakse pigem ettevaatlikud. Kuna mängus on suur raha, püütakse uuendustele vastu seista, kasvõi lobitööd appi võttes. Kas areng sektoris võib aga kaasa tuua osade erialade ja oskuste tagaplaanile jäämise ja pikemas perspektiivis väljasuremise?
KONVERENTS BIM KUI TERVIKLIK PROTSESS

28. veebruaril toimub Ülemiste City Öpiku majas Ehituse Tehnoloogiakonverents BIM kui tervilik protsess. Konverentsi teemaks on ehitusprojekti eri osapoolte kogemusted ja praktilised näited BIMi kasutamisel ehitusprojektides ja -hangetes.

Osaledes kuuled:

millised on peamised takistused, miks ehitusfirmad ei kasuta tehnoloogia pakutavaid võimalusi;

kuidas finantseerida uute tehnoloogiliste ja digitaalsete lahenduste kasutuselevõttu;

millega panustab riik, et tagada BIM-innovatsioon ehituses;

tellija kogemust BIMi kui tervikprotsessiga

kuidas 3D mudeli liitmine ajajuhtimisega ehitusplatsil võimaldab tööde mahtu ja järjekorda ülevaatlikult hallata;

kuidas BIM aitab edukas olla väärtuspõhistes ehitushangetes;

BIM projekteerija kogemusi Kanada ja Eesti turul ning teenuse eksportimisel Rootsi;

mida ette võtta, et BIM "rongilt" mitte lootusetult maha jääda?

Vaata konverentsi kava ja pane ennast kirja SIIN.

Möödunud aasta Oma Maja oktoobrinumbris rääkis kahhelkivide tootja Taivo Kersna, et pottseppade amet sureb Eestis tulevikus välja. "Tegu on väljasureva alaga. Esiteks on ahikütet aina vähem ja teiseks on ehitustegevus seadustega väga reguleeritud ja seda reguleeritakse veelgi enam, nii et odavam on osta valmis ahi. Näiteks saksa kolleegidega rääkides selgub, et ahjuehitus on neil vägagi nišitegevus. Ja see, mis toimub Saksamaal ja mujalgi Euroopas, jõuab varem või hiljem paratamatult ka meile," rääkis Kersna.

ASi Novarc Group juhatuse esimehe ja Digitaalehituse klastri juhatuse liikme Jüri Rassi sõnul võib BIMi tulekuga ehituses nii mõndagi muutuda. Siis, kui see laienedab oma haaret ehitusturule. "BIMi osas tegid alguse lahti projekteerijad, kes on selle juba omaks võtnud, järgmiseks levib see ehitajate hulgas," ütles ta.

Selle tagajärjel võivad ära kaduda näiteks geodeedid, kuna mõõtmine muutub lihtsamaks, märgib Rass. Droon sõidab objektist üle, nii et tulevikus saab iga ehitaja mõõdistamisega ise hakkama.

Muutused ehitusvaldkonnas on seotud ka puidu kui materjali osatähtuse kasvuga. "Liimpuidu tugevusomadused on praktiliselt sama head kui betoonil, lisaks saab seda kasutada täpsemalt. Ka on sellel betooniga võrreldes väiksem kaal, räägib Rass.

Tema sõnul on puidu ainsaks puuduseks, et see põleb, ent ka selle vastu on mitmeid meetmeid võimalik kasutusele võtta. "Meil on see küll veel üsna haruldane, aga mujal maailmas püstitatakse puidust juba kõrghooneidki," nendib ta.

Peab mõtlema, kuidas hakkama saada

Samas tekitavad muutused Rassi sõnul alati ebakindlust ja vastuseisu. "Ehitus on kogu maailmas konservatiivne valdkond," märgib Rass, miks muutuste osas ollakse pigem ettevaatlikud. "Mängus on suur raha ja suudetakse uuendustele vastu panna, kasvõi tänu lobitööle," nendib ta. Uuenduste vastu tema sõnul siiski ei saa.

"Seda saab aeglasemaks lükata, aga mitte kinni hoida," ütleb Rass, et pigem tasub ettevõtjatel mõelda, kuidas uusi võimalusi ja ärimudeleid ära kasutades hakkama saada. "Peab olema valmis strateegiaid ja plaane muutma," nendib Rass. Lisades, et konservatiivsus ulatub juba sajandite taha. "Isegi vabamüürlus põhineb ehitusel - kirikute ehitajad rändasid ringi koos oma ehitusnippidega, mis salajas hoiti." Kuna BIM toob kaasa hulga positiivseid arenguid, see Rassi sõnul siiski levimata ei jää. "See suurendab asjade läbipaistvust, tänu sellele kulub vähem ressursse ja saab suuremat palka maksta," loetleb Rass. Tänu sellele on ehitusel sektorina ka lihtsam konkurentsis püsida.

"Konkurents tööturul on tihe ja kui noored näevad, et ka ehituses, mitte ainult ITvaldkonnas, on kasutuses arvutid ja andmebaasid, on lihtsam noori tihedas konkurentsis enda juurde saada," jätkab ta, miks ollakse muutuste teel.

Trendid vahetuvad, tehnika püsib

Eesti Ehitusettevõtjate Liidu tegevdirektori Indrek Petersoni sõnul on ehituses paljud tehnikad olnud pikka aega samad. Ja jäävad alles ka tulevikus. Näiteks ehituskonstruktsioonid on olnud samad aastasadu. "Materjalide osas võib olla muutusi nende osakaaludes, näiteks kasutatakse kivi asemel rohkem betooni ja terase asemel puitu, aga need neli materjali jäävad siiski peamisteks," märgib Peterson.

Samas leiab tema sõnul siiski aset ka muutusi. "On valdkondi, mis rohkem arenevad ja kus muutused on kiiremad. Näiteks kõik majatehnikaga - nii ventilatsiooni-, jahutus- kui ka kütteseadmetega seonduv areneb kiiresti." Samuti areneb kõik viimistlust puudutav, eri tehnikaid tuleb aina juurde ja kliendi soovid muutuvad kiiresti.

Petersoni hinnangul trendid ja stiilid vahelduvad. "Mõni stiil on tõusuteel ja teine languses, aga lõpuks jõuab mood ringiga tagasi ja "retro" uuesti moodi." Nii võib näiteks pottseppade töö olla praegu languses, ent mingil hetkel hakkab selle osatähtsus jälle kasvama. "Puitu loetakse ju taastuvaks energiaallikaks ja palju on vanu maju, mille ahje taastatakse ja renoveeritakse. Lisaks ehitatakse uutesse majadesse kaminaid," räägib ta. Seda hoolimata sellest, et trendiks on kujunemas suhtumine, et kodus tahetakse teha võimalikult vähe tööd.

Suund lihtsusele

Areng ehitusvaldkonnas sõltub Petersoni sõnul paju sellest, millised kampaaniad parasjagu aktuaalsed on. "Turg liigub selles suunas, kuidas on ettevõtetel lihtsam hakkama saada," nendib Peterson, et ettevõtjad tegutsevad nii, kuidas on võimalik ellu jääda ehk vastavalt turu trendidele. Kui mujal maailmas on Petersoni sõnul ehituspoliitika vaade paigas 30-40 aastaks, siis meil pole tema sõnul suunda täpselt paika saadud, mistõttu on ettevõtetel keerulisem oma tegevusi pikaajaliselt planeerida.

"Meil on ainus suund, millest poliitilisel tasandil räägitud, ehitamise energiatõhusamaks muutmine," märgib ta. Ehkki jälgitakse mujal maailmas ja naabrite juures valitsevaid trende, pole võimalik neid üks ühele üle võtta. "Seetõttu ei saa välistada, et mingil hetkel tulevad hoopis uued arengud ja suunad, eelistatakse uusi tehnoloogiaid ja materjale," ütleb Peterson, et tulevikuvisiooni teadmata on ehitajal keeruline tegevust planeerida.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas müüriladujate töö võtavad üle robotid?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ehitussektor on konservatiivne valdkond, kus muutuste suhtes ollakse pigem ettevaatlikud. Kuna mängus on suur raha, püütakse uuendustele vastu seista, kasvõi lobitööd appi võttes. Kas areng sektoris võib aga kaasa tuua osade erialade ja oskuste tagaplaanile jäämise ja pikemas perspektiivis väljasuremise?

# data[].attributes.headline
Swedbank-i uudis: ELi toetusel rahastatakse ligikaudu 5000 Balti riikide väikeettevõtjat 123 miljoni euroga

# data[].attributes.subject
Swedbank-i uudis: ELi toetusel rahastatakse ligikaudu 5000 Balti riikide väikeettevõtjat 123 miljoni euroga

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti suurim universaalpank, mis pakub nii era- kui ka äriklientidele laia valikut arveldamis-, hoiustamis-, rahastamis-, investeerimis- ja kindlustusvõimalusi.

# data[].attributes.body
08.03.2018

# data[].attributes.body
0203.2018

# data[].attributes.body
https://www.kalkulaator.ee/et/palgakalkulaator

# data[].attributes.body
https://jkhk.ee/media/Oppematerjalid/MT/Vaikeettev6tjaTurundusest.pdf

# data[].attributes.headline
Mis on kõige olulisem oma ettevõtte loomisel? (SEB)

# data[].attributes.subject
Mis on kõige olulisem oma ettevõtte loomisel? (SEB)

# data[].attributes.body
https://www.seb.ee/foorum/ettevotlusega-alustamine/ivar-veskioja-mis-koige-olulisem-samm-oma-ettevotte-loomisel

# data[].attributes.body
http://regmas.ee/tooajafond-2016/

# data[].attributes.body
https://www.eas.ee/alustava-10-sammu/

# data[].attributes.body
Köögimööbli tootmine:
http://eprints.tktk.ee/541/1/L%C3%B5put%C3%B6%C3%B6_David_Salumaa.pdf
Kohvik-söökla:
http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/49270/maasikmets_kristin.pdf al lk 2