# data[].attributes.body
Entre finals del s.5 (caiguda de l'Imperi romà) i finals del s. X15(Caiguda de Constantinoble).

# data[].attributes.body
Transmissió oral

caràcter predominantment anònim

concepció finalista o teleològica

# data[].attributes.body
Poesia

Prosa

Teatre

# data[].attributes.body
Alta edat mitjana V-X (ruralització)

baixa edat mitjana X-XV (canvi de tendència: comerç).

# data[].attributes.headline
Descomposició Imperi romà > divisió d'Europa en zones

# data[].attributes.subject
Descomposició Imperi romà > divisió d'Europa en zones

# data[].attributes.body
l’imperi romà d’orient

l’imperi carolingi

els regnes europeus

els dominis musulmans.

# data[].attributes.headline
7 arts liberals dividides en dos disciplines

# data[].attributes.subject
7 arts liberals dividides en dos disciplines

# data[].attributes.body
1. TRIVIUM (disciplines literàries)

Gramàtica :ajuda a parlar

Dialèctica :ajuda a pensar

Retòrica :ensenya a acolorir/embellir les paraules.

2.QUADRIVIUM(disciplines  matemàtiques)

Aritmètica :ensenya a fer nombres

Geometria :ensenya a fer càlculs

Astronomia: ensenya a conrear l’estudi dels astres

Música:ensenya a produir notes

# data[].attributes.body
-Els francs creen la Marca Hispànica (zona fronterera destinada a protegir el regne franc de les incursions àrabs) dividida en comtats.

# data[].attributes.body
Designat comte de diferents territoris (comtats) que traspassà als seus fills.

Fundador del Casal de Barcelona

# data[].attributes.body
no renova el jurament de fidelitat als reis francs

# data[].attributes.body
Unió de Catalunya i Aragó, mitjançant el casament de Ramon Berenguer IV i Peronella, filla del rei d'Aragó.

# data[].attributes.body
sistema d'organització política, social i econòmica durant els segles medievals.

Consolidació: s. 10-11

Plenitud: s. 12-13

Es basa en la societat estamental, economia agrària i el vassallatge (pacte de fidelitat vitalici entre un senyor i un servent)

# data[].attributes.body
-Es tracta d’una poesia culta, textos molt elaborats des del punt de vista mètric i retòric

-És  una  poesia  lírica.  S’hi  expressen  bàsicament  sentiments,  de  manera predominant l’amor.

-Altres temes i gèneres:

plany : lament fúnebre per un personatge important

pastorel·la :conversa dramatitzada entre un cavaller i una pastora

alba : expressa els sentiments dels amants quan han de separar-se al matí

sirventés : sàtira personal,política o moral

tençó : discussió o debat poètic entre trobadors

- s’expressa, en llengua occitana, que s’originà a partir del llatí vulgar parlat a Occitània.

-Poesia lligada als ambients cortesans, tant pel que fa a la creació com pel que fa a la difusió.

-Moment de màxima esplendor: entre els s. 11 i 13 .

# data[].attributes.headline
Creació, divulgació i conservació de la lírica  trobadoresca.

# data[].attributes.subject
Creació, divulgació i conservació de la lírica  trobadoresca.

# data[].attributes.body
-Trobadors: creadors de les composicions poètiques, tant els versos com la música que els acompanya. Es tracta d’artistes professionals, sovint d’origen noble.

-Joglars: Intèrprets de la poesia trobadoresca i d’altres tipus. I servien d’entreteniment a les corts i ciutats

-Cançoners: reculls que es van fer a partir del s. 13 i que poden incloure o no la notació musical.

-Vides: breu biografia en prosa del  trobador.

-Razó: relats  que  expliquen  els  motius  que  han originat els diversos poemes.

# data[].attributes.body
-Temàtica més abundant en la poesia trobadoresca.

-És l’expressió de l’amor mitjançant l’aplicació dels esquemes socials del feudalisme a la relació eròtica.

-El  trobador  expressa  els  seus sentiments a la dona, a la qual anomena midons

-La dama a la qual es dirigeix el trobador quasi sempre estava casada, un obstacle per a l’amor més o menys lliure.

-senhal : pseudònim de l’estimada designat pel trobador per un amor més discret.

-Fases del trobador:

·fenhedor (no s’atreveix a confessar l’amor)

·pregador (ell es descobreix a la dama),

·entendedor (compta amb l’aprovació  de la dama),

·drutz (practica amb la dama l’assai o el fach)

-Lauzengiers: els que poden descobrir-los.

-Gilós: marit de la dama

-Virtuts cortes:

Valor físic i espiritual

Senh (prudència)

Pretz (mèrit de qui practica les virtuts corteses)                     ·

Jovén (joventut d’esperit)

Largueza o generositat (inclús en el sentit monetari)

Joi (alegria de viure)

-Trobadors catalans

Primers poetes catalans (s. 12-13) escriuen en occità i segueixen els models dels trobadors provençals.

Prestigi de la cultura generada a les corts occitanes.

Grans semblances entre ambdues llengües.

Intenses relacions polítiques i culturals.

-Les trobairitz

Dames nobles.

Llenguatge més directe i sensual.

La comtessa de dia.

Almucs de castellnou.

# data[].attributes.body
-Nascut a Palma l'any 1235 i va morir el 1315.

-Filósof i escriptor català.

-Fill d'un barceloní

-Va estar des de molt jove relacionat amb els ambients cortesans.

-Es conserven 243 obres de Llull, en llatí i en català.

-Va escriure també en àrab

# data[].attributes.body
- Va ser un cavaller de la comarca del Rosselló

- Va ser un trobador català de l'Edat Mitjana

# data[].attributes.body
-1138 - 1196 aproximadament

-És el trobador català del qual ens han arribat més textos

-És el fill primogènit dels vescomtes de Berguedà, Guillem i Berenguera.

-Fa servir dos dels gèneres més utilizats pels trobadors, la cançó i el sirventès.

-Guillem de Berguedà ha de fugir de Catalunya i perd bona part de les seves possessions.

-Entre 1195 i 1196 Guillem de Berguedà és mort per ordre dels seus enemics.

# data[].attributes.body
És el nom amb el qual es coneixen quatre obres escrites en català a finals del segle XIII i durant el XIV. Es tracta de les cròniques de Jaume I, Bernat Desclot, Ramon Muntaner i Pere el Cerimoniós. La seva finalitat era deixar constància d'uns fets que volien tenir valor didàctic. Les quatre grans Cròniques formen el millor conjunt historiogràfic de l'Europa medieval. Les obres de Jaume I i Pere el Cerimoniós són, d'altra banda, les úniques autobiografies de monarques medievals.

# data[].attributes.headline
-Diferència entre la historiografia contemporània i la historiografia medieval:

# data[].attributes.subject
-Diferència entre la historiografia contemporània i la historiografia medieval:

# data[].attributes.body
Historiografia actual: ciència social amb objectivitat

Historiografia medieval: poder politic, creences religioses i component literari

# data[].attributes.headline
Com es manifesta la incidència de la religió en les cròniques

# data[].attributes.subject
Com es manifesta la incidència de la religió en les cròniques

# data[].attributes.body
per la intervenció dels sants

per la intervenció de la Mare de Deu

provedencialisme

# data[].attributes.body
-caracter propogandistic i justificatori

-to èpic

-providencialisme

-component literari

-llengua catalana

# data[].attributes.body
s.V- XVII > formació de les llengües romàniques i les literatures nacionals.

literatura vinculada als estaments socials.

# data[].attributes.body
Les cançons de gesta:

gènere oral i variable

presentar la història com una gran llegenda heroica

transmetre valors propis de la mentalitat medieval(fidelitat al rei, companyeria cavalleresca, força de llinatge)

La literatura artúrica o matèria de Bretanya:

s. Xll al nord de frança

chretien de troyes (pare de la novel·la moderna)

genere literari nou

aliè a literatura oral

diferent a l’èpica en forma i contingut

# data[].attributes.body
Els Lais: Breu poema narratiu o líric propi dels trobadors medievals

Els flabiauxs: Contes breus en vers destinat a un públic burgès (octosíl·labs apariats)

Els eximplis:Narració breu pròpia de la literatura didacticodoctrinal

# data[].attributes.body
-Poeta cortesà i militar, va nàixer al Regne de València l’any 1395

-Fill d'un esclau morisc alliberat

-se n'han conservat 18 poemes.

-cesura

-rima consonant cadenoencadenada

# data[].attributes.body
El món medieval pateix diverses crisis (pesta negra, males collites...)

La població busca refugi en l'Església i la religiositat.

augmenten els textos morals doctrinals, en què autors com Francesc d'Eiximenis, Sant Vicent Ferrer i Anselm Turmeda escriuen sobre la distància creixent entre els comportaments col·lectius i les actituds morals de la fe cristiana.

Són continuadors de l'obra de Llull, amb qui tenen en comú algunes caracteristiques

# data[].attributes.body
Orde dels franciscans

Estudis a Lleida, París i Oxford

Obra en català i en llatí per a l’ensenyament moral dels cristians

Estil directe i planer

LO CRESTIÀ (1379-1392):

Gran enciclopèdia de la vida medieval

“seguir una vida cristiana”

Obra monumental planejada en 13 llibres

Es conserven: Primer, Segon, Terç i Dotzè

El Llibre de les dones:

manual per a l'educació de la dona cristiana en cada una de les etapes possibles

La submissió és una virtut primordial.

# data[].attributes.body
Orde dels dominics

Predicador

La por i l’anunci de la fi del món

Recursos propis de l’oralitat

Bíblia i l’Església > úniques autoritats de coneixement

Rebutja l’obra dels clàssics gracollatins

# data[].attributes.body
Orde dels franciscans

Estudis de teologia a Lleida i Bolonya

1389: conversió a l’islam

El Llibre de bons amonestaments (1398)

Obra més divulgada

Recull de consells morals escrits en versos

“Elogi dels diners”, to satíric

Disputa de l'ase contra frare Anselm Turmeda (1418):

Obra més extensa

Narració inspirada en els apòlegs àrabs

Diàleg de l’autor amb un ase

Idees anticlericals

# data[].attributes.headline
L'humanisme, primer símptoma d'una nova època

# data[].attributes.subject
L'humanisme, primer símptoma d'una nova època

# data[].attributes.body
-(XIV i XVI).

-Tendència a considerar l'ésser humà com el valor suprem.

-Lent canvi de mentalitat del teocentrisme a l'antropocentrisme

-nova valoració dels clàssics grecollatins traduïts e imitats en les llengües vernacles

# data[].attributes.headline
Introducció de l'humanisme a la Corona d'Aragó

# data[].attributes.subject
Introducció de l'humanisme a la Corona d'Aragó

# data[].attributes.body
-A Itàlia va començar l’humanisme

-La corona d’aragó va introduir l’humanisme a la península ibèrica per:

domini sobre Sardenya, Sicília i Nàpols

compromís amb el papa d'Avinyó

casament de Joan I amb Violant de Bar

-La institució que més afavorí la introducció de l'humanisme fou la Cancelleria reial, organisme encarregat de la producció i conservació dels documents reials. La Cancelleria tindrà un paper important en l'impuls de les traduccions i en l'establiment d'un model oficial de prosa, apta tant per a l'ús administratiu com per al conreu literari.

# data[].attributes.headline
Antoni Canals (1352, aproximadament – entre 1415 i 1419)

# data[].attributes.subject
Antoni Canals (1352, aproximadament – entre 1415 i 1419)

# data[].attributes.body
-utilitza els arguments dels clàssics amb propòsits religiosos i adoctrinadors

-traductor de clàssics llatins i italians.

# data[].attributes.body
-funcionari de la cancelleria reial

-escrivà reial de joan i

-acusat de corrupció i de l’assassinat del rei

# data[].attributes.body
-objectiu fonamental:exculpar-se de la mort del rei joan i

-èxit davant la cort de martí l’humà

-característiques principals:

forma clàssica de col·loqui

personatges de la mitologia clàssica

influència d’humanistes italians (boccaccio)

(llatinismes)

aprofitament de temes clàssics(descens als inferns)

-Trama argumental: SOMNI QUE L’AUTOR TÉ ESTANT EN LA PRESÓ

-Estructura en 4 llibres:

1. Discussió amb el rei sobre la immortalitat de l’ànima > Escèptic

2. Mort i destí ultraterrenal de Joan I + Presentació Orfeu i Tirèsies

3. Vida d’Orfeu i descens als inferns + Tirèsies: blasme de les dones

4. Metge: defensa de les dones > Elogi apassionat de sis reines catalanes

# data[].attributes.body
-segle xv a valència hi ha un fort creixement de la població

- a catalunya i mallorca hi ha successius conflictes urbans i de classes.

-etapa marcada per la guerra dels remences, la revolta dels forans, enfrontaments urbans a Barcelona entre els bàndols de la biga i la busca i la revolta de l’obligarquia catalana contra joan ll.

- valència va ser el focus econòmic i cultural de la corona d’aragó

- vida literària molt activa

- impressió dels primers llibres en català

# data[].attributes.body
-abadessa del convent de la trinitat de valència

- dona de cultura i sensibilitat excepcional

-bones relacions amb els cercles intel·lectuals valencians

# data[].attributes.body
obra religiosa i doctrinal caracteritzada per la tendresa de les escenes

protagonisme de les dones en la biografía de jesucrist

resposta als atacs misògens de la literatura de l’època

# data[].attributes.body
-metge de gran prestigi

-característiques:

obra misògina

noves rimades

autobiografía fingida

intenció moral

-spill o llibre de les dones (1460)

Estructura > prefaci + 4 llibres

# data[].attributes.body
-Naixement: 1400, Gandia

-Petita noblesa

-Campanyes militars: Sardenya, Còrsega i Sicília

-Falconer major

-Senyor de Beniarjó

-Dos matrimonis: Isabel Martorell i Joana Escorna

-Mort: 1459, València

models i influències:

Filosofia escolàstica

Autors clàssics i medievals: Ovidi, Virgili, Sèneca, Ramon Llull

Dolce stil nuovo

-idea o concepció del amor:

Mestre d’amor

Amor honest i espiritual <> Amor sensual i carnal

Ús de recursos retòrics complexos

# data[].attributes.body
Naixement: Gandia, 1433-1443

Família noble

Cavaller i mestre en teologia

Probablement ordenat sacerdot

No contrau matrimoni

2 fills amb Isabel Martínez de Vera

Mort: València, 1497

-obra:

En prosa i en vers

Temàtica profana i religiosa

Pont imaginari entre la cultura catalana medieval i el Renaixement