# data[].attributes.body
Piaget deler utviklingen opp i faser og lekestadier og skiller mellom funksjonslek, symbollek og regellek.
Funksjonslek blir regnet som barnets tidligste leveform, der drivkraften bak handlingen er å oppnå funksjonelt behag. Piaget omtaler dette som et sansemotorisk ritual, som for eks. å dunke en kloss i bordet eller slippe den i gulvet.
Symbolleken oppstår når barnet kan bruke symboler og "late som om". Det foregår en bevisst representasjon, en bevisst bruk av symboler, og barnet vet det er forskjell mellom symbolet det bruker, og det virkelige livet. Rollelek blir derfor et spesialtilfelle av symbollek hos Piaget.
Regellek er den seneste forkommende lekeformen i følge Piaget.
Reglene kan deles opp i to: De kan være arvet fra en generasjon barn til en annen eller ha oppstått spontant etter overenskomst i barnegruppa. Piaget mener at regelleken er med på å danne grunnlag for barnets moralske utvikling.

# data[].attributes.body
Handler om innsikt, kjennskap, fornuftbestemt eller erfaringsbegrunnet erkjennelse.
Innenfor kognitiv psykologi blir Piaget regnet som den viktigste bidragsyteren, og han forklarer lek i forhold til kognitiv utvikling. Denne utviklingen består av to prosesser: adapsjon og organisering. Adapsjonen øker og modifiserer barnets erfaringer og viten. Organisering er en prosess der hver ny tilpasning mellom individ og miljø blir integrert i et system av tidligere tilpasninger ved at nye erfaringer blir underordnet, overordnet og sideordnet i forhold til tidligere erfaringer. Resultatet av disse to prosessene viser seg i barnets kognitive struktur eller skjemaer.
Lek og imitasjon er i følge Piaget grunnleggende for den intellektuelle utviklingen. Imitasjon og tilpasning til en ytre modell, mens lek er bearbeiding av erfaringer gjennom utøvelse av aktiviteter.

# data[].attributes.body
Den frie leken, en aktivitet med egne regler og ordninger skapt innenfra. Barna gir seg hen til leken og blir lekt med av lekehandlingene. Leken har ikke noe mål utenfor seg selv, den er et mål i seg selv. Det er lekprosessen og ikke produktet som er viktig. Leken har sin egen mening og sin egen indre logikk, den er retningsløs og beveger seg ikke mot et bestemt mål.
Det er de forutliggende erfaringene leken spiller seg ut fra, og de indre bildene blir framstilt og uttrykt gjennom leken. Leken er et uttrykk for hvordan barnet tolker verden, den vil romme både produksjon og reproduksjon. Dette synet viser oss at den frie, spontane leken har en fundamental betydning for eksempel for utvikling av barnets sosiale og kommuniktaive kompetanse og dannelse av identitet, selv om leken av voksne ikke er satt inn i en læringssammenheng.

# data[].attributes.body
Leken ble regnet som en livsform fordi det er barnets naturlige uttrykksform og måte å møte tingene omkring seg på. Frøbel mente at ingen lek er meningsløs, fordi forskjellige funksjoner øves opp i barnets spontant aktivitet.

# data[].attributes.body
Frøbel (1782-1852) nevnes som grunnleggeren av dagens barnehagetradisjon. Frøbel bygde sin pedagogikk rundt to hovedområder; barnets selvutfoldelse og betydningen av leken. Han skrev at;
Et barn som leker godt i stille selvutfoldelse og holder på med det helt til det blir legemlig trøtt, vil ganske sikkert vokse opp til et dyktig, rolig, utholdende menneske som ved selvoppofrelse skal fremme andres og sitt eget beste.

# data[].attributes.body
Vedeler kategoriserer lek i forhold til barns læring og utvikling.
Steinsholt forsøker å få fram en mer aktiv og verdig rolle for leken, leken må ikke rettferdiggjøres gjennom hva som læres i lek. Vedelers utgangspunkt er å diskutere lekens plass i undervisning og opplæring. Der Steinsholt holder fram betydningen av en lek som griper barnet, leker med barnet, omtaler Vedeler denne type lek som en romantisk tilnærming og finner den lite egnet til læringsformål.

# data[].attributes.body
I den vekstpedagogiske barnehagetradisjonen har synet vært at lekens egenart skal bevares og den frie leken skjermes for innblanding fra voksne. Men i nyere syn på lek aksepteres det at voksne har en viktig rolle i forhold til barnas lek.

# data[].attributes.body
Rammeplanen beskriver lek som en frivillig aktivitet som barna selv velger å delta i.
Lek engasjerer barna, den er motiverende, noe som gjør lek interessant for læring. Det er en allsidig aktivitet. Skifter raskt karakter og er både utfordrende og stimulerende.