# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=9S0SWuLiWZA

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=GmUmpZs3plA

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=VoG_3hESDAg

# data[].attributes.body
https://www.eoy.ee/ranne/

# data[].attributes.body
Rändlindusid ohustavad kliimamuutused, inimeste loodud tõkked rändeteele ja õlireostused.

# data[].attributes.body
Eestis peatub umbes 295 erinevat linnuliiki.

# data[].attributes.body
Linnud suunduvad Aafrikasse, Lõuna-Euroopasse ja Lähis-Idasse.

# data[].attributes.body
Valge-toonekurg ei rända enamasti parves, vaid igaüks eraldi või väikestes salkades. Enamik valge-toonekurgi lahkub Eestist augustis ja saabuvad märtsis, aprillis. Rändetee pikkus on 8500-10000 km. Rändetee kestus sügisel 3-4 kuud ja kevadel 2-3 kuud.

# data[].attributes.body
Merikotkas elab mererandades. Harva võib kohata teda sisemaal. Merikotkas on suurim röövlind. Ta sööb kõike ja kõiki, millest tema jõud üle käib. Sööb raipeid, linde, kalasid. Võib rünnata ka maismaaloomi. Vaenlased looduses praktiliselt puuduvad.

# data[].attributes.body
Jääkoskel elab rohkem saartel ja mere ääres. Teda võib kohata ka järvede kallastel. Jääkoskel sukeldub, küttides kalu ja väiksemaid loomi. Neil on looduslikke vaenlaseid vähe. Suurimad vaenlased on saarmas, mink ja kobras.

# data[].attributes.body
Tiir pesitseb rannikul ja sisemaal. Ta on lärmakas ja aktiivne lind. Tiir toitub vähilistest, putukatest ja väikestest kaladest. Tema vaenlased on väikesed kiskjad ja röövlinnud.

# data[].attributes.body
Loomhõljum toitub bakteritest, vetikatest ja detriidist. Ise on ta toiduks paljude kalade maimudele. Kilu ja räim söövad loomhõljumit ka täiskasvanuna.

# data[].attributes.body
Kormoran on lind, mis jõudis Eestisse alles mõnikümmend aastat tagasi. Nad pesitsevad   kolooniatena laidudel. Kormoranid toituvad kaladest. Tema vaenlased on suuremad röövlinnud. Kormoranide mune ja poegi jahivad samuti kajakad ning rebased.

# data[].attributes.body
Kalakajakat võib näha mere ääres, ning ka sisemaal. Nad võivad pesitseda merest väljaulatuvatel kividel, väikestel saartel, majade katusel ja rannaäärsetel puudel. Kalakajakad toituvad väga mitmekesiselt. Nad söövad vees elavaid ning lendavaid selgrootuid, marju, kalu, usse, konni jne. Tema vaenlasteks on kotkad, suuremad kajakaliigid ja kiskjad.

# data[].attributes.body
Meriski elupaigaks sobivad madalad rohtunud kariloomade poolt kõvaks tallatud rannaäärsed alad, ning vee lähedal olevad kilbu- ja liivarannikud. Merisk toitub vähilistest ja molluskitest. Teda ohustavad röövlinnud ning väikekiskijad.

# data[].attributes.body
Hahkid on sukelpardid. Neile sobivad pesitsemiseks mereäärsed piirkonnad ning laiud, kus meri muutub kiiresti sügavaks. Hahk toitub meres elavatest selgrootutest. Kajakad on hahki põhivaenlased.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes elab suurema osa ajast avamerel. Nad on hästi kohastunud eluks jäätunud merel. Jää on viigerhüljeste jaoks väga oluline, et pojad ellu jääksid. Viigerhülged saavad poegida ainult jääl, ning kui jääd poleks pojad upuksid. Selgrootud ning kalad on viigerhüljeste peamiseks toiduks. Viigerhüljest ohustab peamiselt inimtegevus.

# data[].attributes.body
Suurema osa ajast elavad hallhülged rannikust kaugemal avamerel. Hallhülged poegivad veebruarist kuni aprillini. Tavaliselt sünnib korraga üks poeg, kuid harva võib sündida ka kaks poega. Hallhülged on paindliku toiduvalikuga. Nende peamiseks toiduks on erinevad kalaliigid. Vähesel määral toituvad nad limustest, ning vähkidest. Hallhülgeid ohustab liigne küttimine, ning merevee reostamine.

# data[].attributes.body
Villkäppkrabi sööb vetikaid, mitmesuguseid selgrootuid ja kalamarja. Teda söövad ahvenad, särjed ja merihärjad.

# data[].attributes.body
Merikilk sööb väiksemaid kalu ning selgrootuid. Ise on ta toiduks tursale ja võldaslastele.

# data[].attributes.body
Balti lamekarp toitub väikeloomadest. Ise on ta toiduks veelindudele.

# data[].attributes.body
Söödav rannakarp toitub väikeloomadest. Ise on ta toiduks veelindudele ning inimestele.

# data[].attributes.body
Meriristi peamine toit on loomplankton. Teda ennast söövad inimesed ja veeloomad.

# data[].attributes.body
RAHVAPÄRANE NIMETUS
Nolguse üks rahvapärastest nimetustest on mereskorpion.
VÄLIMUS
Ta on hirmuäratava ja ebahariliku välimusega kala. Tema keha on lühike ja kohmakas ning ta pea on ebaloomulikult suur. Nolguse selg on hallikasroheline, küljed kuldkollased ning kõhualune roosakasoranz.
PIKKUS JA KAAL
Nolguse keskmine pikkus on 25-30cm, ning ta kaalub kuni 400g.
ELUPAIK
Nolgus on Läänemere kala. Ta elab 60m sügavustes rannikuvetes.
TOITUMINE
Nolgus toitub hulharjaussidest, pisivähilustest, kaladest, jäätmetest ja vähesel määral vetikatest.
SIGIMINE
Tema kudemine kestab umbes nädal aega. Kudemine toimub aprilli teisel või mai esimesel poolel. Isane ehitab kivi alla pesalohu, ning emane koeb sinna kuni 600 marjatera. Isane jääb pesa juurde valvesse. Valveaeg kestab 3-4 nädalat.
VAENLASED
Nolguse vaenlased on hülged ning ahvenad. Nolgus on inimesele tähtis, kuna ta on toiduks ahvenale. Ahven on inimesele tähtis toiduaine.
HUVITAV LUGU
Nolgus suudab tekitada pingutatud lihastega madalat heli ja vibratsiooni. Sellega ta hirmutab ründajat ohtu sattudes.

# data[].attributes.body
Siirdekalad on kalad, kes lähevad kudema soolasest veest magedasse või siis vastupidi. Siirdekala on näiteks angerjas, lõhi ning meriforell.

# data[].attributes.body
Räim ja kilu on väga sarnased. Mõlemad elavad suurte parvedega avavees. Räim on natukene suurem kui kilu. Kilu keskmine pikkus on 9-14cm, ning räime keskmine pikkus on 12-17cm. Räimel ning kilul on erinevad kõhualused.  Kilu kõhualune on kare, aga räime kõhualune on sile.

# data[].attributes.body
Noored lõhed toituvad väikestest selgrootutest. Suuremaks saades hakkavad nad kalatoiduliseks. Lõhed on siirdekalad. Teda ohustab ülepüük.

# data[].attributes.body
Tursk elab sügavamas vees. Ta toitub räimedest, kilust, lestast ja oma noorematest liigikaaslastest. Tursk ei ole magevee kala. Turska ohustab kudemispiirkonnas halvad hapnikutingimused.

# data[].attributes.body
Lesta elu möödub merepõhjas lebades. Lest toitub mitmesugustest karpidest ja väikestest merepõhjas elavatest vähkidest. Lest ei ole magevee kala. Lesta ohustab valel ajal kalapüük.

# data[].attributes.body
Nagu ka räimed elavad kilud suurte parvedena avavees. Kilud toituvad loomhõljumist. Kilu ei ole magevee kala. Kilu ohustab intensiivne kalapüük.

# data[].attributes.body
Räimed elavad suurte parvedena avavees. Noored räimed toituvad loomhõljumist. Vanemad räimed toituvad põhjaloomakestest, loomhõljumist ning väikestest kaladest. Räim ei ole magevee kala. Teda ohustab intensiivne kalapüük.