# data[].attributes.body
Från So-rummet

# data[].attributes.attachment_link.title
Gandhi och Indiens frigörelse från Storbritannien

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång (18:59 min) av läraren Tobias Kjellström som berättar om Gandhi och Indiens frigörelse från Storbritannien.

# data[].attributes.body
s. 58-62

# data[].attributes.body
X Kapitlet "Afrikas glömda krig"
Avsnitt 1-5 + 8-10

# data[].attributes.body
skriven av professorn Dick Harrison

# data[].attributes.body
Kapitlet "Indien blir självständigt"

# data[].attributes.body
X Kapitlet "demokratins föregångsland" avsnitt 4 - Slaveriet avskaffas
X Kapitlet "Från slaveri till Black Power" Avsnitt 8-10

# data[].attributes.body
X "Huggsexan om Afrika" i Populär Historia sista sidan

# data[].attributes.body
s-155-156

# data[].attributes.body
s.72+74

# data[].attributes.body
s.82-87

# data[].attributes.body
Indianerna förlorade det mesta av sitt land, men de utrotades inte.

5,2 miljoner eller två procent av dagens amerikanska befolkning, är indianer.

325 reservat finns ännu utspridda över USA. De är självstyrande områden och
stammen kan anta egna lagar.

566 stammar är officiellt erkända av amerikanska staten. Medlemmarna har särskilda rättigheter som minoritetsfolk i USA. Bara 20 procent av dagens indianer kan tala sin stams ursprungliga språk.

# data[].attributes.attachment_link.description
För de vita kolonisatörerna var urbefolkningens äganderätt till sin mark obefintlig. Kolonialmakterna betraktade nämligen nästan allt erövrat land som ”terra nullius” (ingens mark, obebodd

# data[].attributes.attachment_link.description
För de vita kolonisatörerna var urbefolkningens äganderätt till sin mark obefintlig. Kolonialmakterna betraktade nämligen nästan allt erövrat land som ”terra nullius” (ingens mark, obebodd

# data[].attributes.body
genomgång från So-rummet

# data[].attributes.attachment_link.title
Kongo och kolonialismen, del 3 - Belgiska staten tar över

# data[].attributes.attachment_link.description
Tredje delen (11:55 min) av läraren Tobias Kjellströms föreläsning om Kongo och kolonialismen. Här berättas om hur Leopold II förlorade kolonin och hur Belgiska staten tog över (1908-1960).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktuella frågor
Debattinlägg: "Rasism är en del av vardagen i USA"

USA präglas fortfarande av spända rasrelationer, skriver Jonas Vesterberg, författare och journalist som bott de senaste tio åren i landet.

Martin Luther King sade "Jag har en dröm ..." Hans dröm var att svarta amerikaner skulle få delta i samhället på samma villkor som vita - utan segregation och rasdiskriminering. Utan att behandlas som andra klassens medborgare. Talet blev lika legendariskt som dess upphovsman och en brandfackla för den amerikanska medborgarrättsrörelsen.
Mycket har hänt på 50 år. Idag har USA en president som trots sin blandade bakgrund betraktar sig som svart - och uppfattas som sådan av många amerikaner. All form av rasdiskriminering är sedan länge olaglig. Trots det har landet inte nått det som vissa kallat det postrasistiska samhället.
Äldre svarta amerikaner har knappast glömt de grova orättvisorna på Kings tid. För många yngre är fallet Trayvon Martin - pojken som blev ihjälskjuten på väg hem från att ha handlat godis - en bekräftelse på att de också idag behandlas annorlunda än sina vita landsmän.
Även om många av mina svarta vänner i Philadelphia kände på sig att grannsamverkansvakten som åtalades för mordet på Trayvon Martin skulle frikännas, var besvikelsen och uppgivenheten stor när domslutet kom.
"Trayvon är ännu ett offer för systemet som skapar irrationell rädsla för oss med mörk hy", skrev min kompis Bruce på Facebook. "Systemet som ger sådana som ser ut som honom och jag sämre utbildning. Systemet som garanterar att de flesta svarta man ser på TV är brottslingar, idrottare eller musiker - inte vanliga personer som drar sina strån till stacken."
"Trayvon Martin och jag är inte värda ett skit", skrev Questlove i bandet The Roots i en artikel i New York Magazine. Han beskrev hur svarta män alltid blir misstänkliggjorda, vad de än gör och var de än befinner sig, bara för att de är ... svarta. Inte ens Questlove, som råkar tjäna mycket pengar och bor i en lyxig skyskrapa på Manhattan, lyckas undkomma det. Hans vita grannar blir fortfarande livrädda när de möter honom i hissen.
Rasismen är en del av vardagslivet i USA. Och självklart är den inte enkelriktad. I en undersökning gjord av opinionsinstitutet Rasmussen Research ansåg 31 procent av tillfrågade svarta att afroamerikaner hyser mer rasistiska uppfattningar än vita (24 procent).
Alla har sina egna erfarenheter, och det är förstås en sak - kalla fakta är en annan. Fakta säger att en oproportionerligt stor andel svarta befinner sig bakom lås och bom.
Enligt Pew Charitable Trusts, en oberoende stiftelse för samhällsforskning, sitter över sex gånger så många svarta i fängelse jämfört med vita amerikaner i förhållande till sin andel av befolkningen. Samma organisation rapporterar att det är troligare att en svart man mellan tjugo och trettio utan gymnasieexamen sitter inlåst än att han har ett arbete.
Afroamerikaner är fortfarande betydligt fattigare än vita. Enligt officiella amerikanska siffror för 2011 levde 25,8 procent av svarta under fattigdomsstrecket - en mer än dubbelt så stor andel som för vita, som mätte 11,6 procent. Samma år var medianvärdet för hushållens nettoförmögenhet (inklusive fastighetsägande) 110 500 dollar för vita och 6 314 dollar för svarta. Afroamerikaner mottar nära 40 procent av all socialhjälp trots att de utgör knappt 14 procent av den totala befolkningen.
Precis som min vän Bruce poängterade är de afroamerikaner som anses ha "lyckats" i USA oftast artister som Jay-Z, TV-personligheter som Oprah eller idrottsproffs med enorma årslöner. Deras palats och lyxbilar speglar inte verkligheten för de svarta som lever under existensminimum i drogfyllda, nedslitna områden som lika gärna skulle kunna ligga någonstans i tredje världen.
Och så var det våldet. Martin Luther King föll offer för en vit mans kula i ett politiskt motiverat attentat. Idag är mord den främsta dödsorsaken bland unga svarta män - långt mer vanlig än alla bilolyckor, självmord och sjukdomar sammantagna - och det är svarta som dödar svarta i 94 procent av fallen.
Martin Luther King drömde om att kunna delta på lika villkor i jakten på den amerikanska drömmen. Men i dagens USA har även den förflyktigats. Det är svårt för nyutexaminerade att få hyfsade jobb. Många företag har slutat att erbjuda sin personal sjukförsäkring eller betald ledighet. Det är inte självklart att de traditionella amerikanska värderingarna - hårt arbete, tålamod och ihärdighet - leder till den så eftersökta medelklasstillvaron.
I det fallet verkar det åtminstone kvitta om man är svart, vit, röd, brun eller gul.

Premiuminnehåll

Det krävs ett premiumpaket för att se detta innehållet. Tillåt javascript på den här sidan för att köpa ett.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktuella frågor USA präglas fortfarande av spända rasrelationer, skriver Jonas Vesterberg, författare och journalist som bott de senaste tio åren i landet. Martin Luther King sade "Jag har en dröm ..." Hans dröm var att svarta amerikaner skulle få delta i samhället på samma villkor som vita - utan segregation och rasdiskriminering.