# data[].attributes.body
Vetikad toodavad 90% atmosfääri hapnikust.

Hiidvetikad võivad kasvada kuni 25 meetri pikkuseks. Nendesse jäävad kinni sinivaalad ja siis tulevad ühed krabid kes kasutavad neid vetikaid nagu ämblik oma võrku ja tapavad sinivaalad ja kõige rohkem saab surma üks väga haruldane mere pingviini liik
kes kaotab suuna taju ja sureb nälga. Või saab tapetud krabide poolt.

# data[].attributes.body
Vetikad on väga tähtsad veekogude aineringes. Nad on ka esimese lüli toiduahelates. Vetikad varustavad teisi organisme hapnikuga.

# data[].attributes.body
Vetikaid kasutatakse tänapäeval väga tõhusalt. Neist tehakse looma sööta, väetist, kosmeetikat (käte- ja näokreeme) ja isegi ka tervislikke smuutisid.

# data[].attributes.body
suurem osa vetikatest on vees (mage- või merevees) või vee all. Vähestel on võimalik elada maismaal.

# data[].attributes.body
vetikad on fotosünteesivad lihtsa ehitusega organismid.

# data[].attributes.body
Võib leida kuni 20 meetrit sügaval külmades merede rannavees. Nad kinnituvad kividele või kaljudele mere põhjas. Pruunvetikad VÕIVAD kasvada isegi mitmekümne meetri pikkuseks. Ja nad tavaliselt moodustavad veealuseid metsi. Pildil on Harilik Põisadru.

# data[].attributes.body
Need on tegelikult bakterid. Nad lihtsalt kasvavad samas kohas kus vetikad. Elavad suurtes kogustes, elupaigad on rohe-sinaka veega.

# data[].attributes.body
Neid vetikaid võib tavaliselt leida kuni 150 m sügaval väga hea läbipaistega vees. Puna vetikad sisaldavad klorofülli ja teisi pigmente. Seepärast ongi värvus neil punane. Pildil on Agarik

# data[].attributes.body
Kõige tuntuimad merevee vetikad. Leidub Randades mitte eriti sügavas vees. Pildil on Kare vetikas.