# data[].attributes.body
Männi puit on laialt kasutatav. Sellest saab head ehitusmaterjali ja ilusa mustriga mööblit, parketti või vineeri. Huvitavad on rabamännid, mis on tihti vaevalt käsivarrejämedused, kuid samas mitusada aastat vanad. Osa neist on huvitavalt paindunud tüvega ja neid saab kasutada iluesemete valmistamiseks. Mänd on tuntud ka ravimtaimena. Noored kasvud tõmmisena aitavad köha ja bronhiidi puhul, vannis aga peletavad väsimuse ja tagavad rahuliku une. Männimetsas on õhk väga puhas, sest okkad toodavad mikroobe hävitavaid aineid. Seetõttu on männimets väga hea puhkamise ja tervisetugevdamise paik.

# data[].attributes.body
Suur-kirjurähn on ilmselt kõige enam tuntud rähniliik. Ta on ilusa kirju sulestikuga lind. Valdavad on kontrastsed must ja valge, aga sabaalune on helepunane ning ka laubal asub punane laik. Isaslindudel on lisaks veel punane kukal. Iseloomulikud on talle veel väga pikk kleepuv keel, mida on hea putukakäikudesse sisse lükata, et sealt toitu kätte saada, ja väga jäik ning teravatipuline saba, mis on puutüvel tegutsedes tänuväärseks toeks.

# data[].attributes.body
Nõmmelõoke üks väiksemaid ja ilusamaid lõokesi, elab hõredates metsades ja nõmmedel. Ta on välimuselt põldlõokesega väga sarnane.

# data[].attributes.body
Mänsak on mõnevõrra väiksem kui hakk ning peenema ja pikema nokaga. Mänsak on väga tüüpiline metsalind, ta hüpleb osavasti mööda okaspuude oksi ja ripub vahel kuusekäbide küljes. Ta on taiga iseloomulikumaid linde, kes Eestis on levinud eelkõige Saaremaal, Lääne-Eestis ja Vahe-Eestis. Vähesed paarid tegutsevad ka Alutaguse metsades. Eelistatult elab mänsak tihedates soistes kuusikutes või kuuse-segametsades. Tavaliselt on mänsak paikse eluviisiga, ringi uitab ta vaid lühimaaliselt.

# data[].attributes.body
Pikkus 12–14 cm. Ülapool on hallikaspruun, alapool valkjas, tiivad on pruunid. Pealagi ja kukal on hallid ning põsk on tumehall, kurgualune on valge. Vanalind ja noorlind on sarnased. Erineb pruunselg-põõsalinnust tumedate jalgade ja ühtlaselt tumedate tiibade poolest.

# data[].attributes.body
Loometsades kasvavad seened ja marjad.Loomad ja inimesed toituvad seentest ja marjadest.Ökosüsteemis on männiokkad söögiks putukavastsetele ja metsisele, käbiseemnetega maiustavad rähn, käbilind ja orav, vette langenud õietolm maitseb kaladele, võrsed aga põtradele.

# data[].attributes.body
Loometsade kaitseks on ühtteist ette võetud – need metsad on kuulutatud kaitsemetsadeks ja nt. loometsarikkaimasse piirkonda Raplamaal on loodud Vardi looduskaitseala. Kuid kuidas neid metsi üleüldse kaitsta? Vaatamata loometsade tähtsusele on neid unikaalseid kooslusi küllaltki vähe uuritud, eriti sealseid samblaid ja samblikke. Teadmiste nappuse tõttu võidakse valida valed kaitsemeetmed, mis teinekord teevad olukorra koguni hullemaks. Nõnda juhtus nt. Vardis, kus 1978. aastal kohaliku kaitse alla võetud loometsades ei tehtud küll metsamajanduslikke raieid – kuid koristati jalal kuivanud puud ja lamapuit!

# data[].attributes.body
Metsade kooslus

Tüüpilised loometsad on hõredad ja valgusküllased.

# data[].attributes.body
Kasvupind

Muld on väga õhuke (alla 30 cm) ning kohati esineb ka paepaljandeid. Koos nõmmemetsadega on loometsad Eesti kõige kuivemad metsad. Põhja  asub väga sügaval ning pole taimedele kättesaadav. Mida rohkem on pinnases paekivi murenenud, seda paremad on taimede kasvutingimused.

# data[].attributes.body
Ta kuulub looduskaitse alla.Hallpea-rähn ehk hallrähn kuulub rohelist värvi rähnide rühma ja eestlased ongi teda enamasti pidanud üheks liigiks roherähniga.Elupaigana eelistab ta aga rohkem väikesi ja keskmise suurusega okasmetsi, ehkki pesitseb ka leht- ja segametsades.

# data[].attributes.headline
Loometsa alustaimestik on lopsakas ja väga liigirikas.

# data[].attributes.subject
Loometsa alustaimestik on lopsakas ja väga liigirikas.

# data[].attributes.body
Mansak

# data[].attributes.body
Metssead on tüüpilised kõigesööjad, kes toituvad nii taimede maapealsetest (kevadel ja suvel) kui ka maa alustest (aastaringselt) osadest. Peale selle söövad nad veel putukaid ja nende vastseid, linnumune ja -poegi, vihmausse, raibet jne.

# data[].attributes.body
Pruunkaru on seitsmest maailmas elavast karuliigist kõige tuntum.Ta on ka Eesti suurim kiskja. Rahvakeeli kutsutakse teda ka mesikäpaks või karuotiks.

# data[].attributes.body
Põder on hirvlaste sugukonna suurim esindaja ja meie metsade suurim loom. Ta on pikkade jäsemete ja laiade sõrgadega, iseloomulikud on ka pikk ülamokk (seetõttu näib nina kongus) ning kuni 40 cm pikkune habe lõua all. Õlakõrgus (190cm) ületab pikimate meeste pikkuse ning täiskasvanud põdrapulli kaal võib olla võrdne 10 mehe kaaluga (600 kg). Labidakujulised sarved ehivad ainult põdrapullide pead.

# data[].attributes.body
Rohurinne on vaga liigi rikkas loometsas seal kasvavad naiteks kassikappa, nomm liivateed, hobumaradat jne.

# data[].attributes.body
Loometsa imetajad:Valgejänes, Põder, Karu.

# data[].attributes.body
metskaharik

# data[].attributes.body
Kasvab viljaka mulla peal ja ei talu otsest paikese valgust.v

# data[].attributes.body
Enamasti kasvab harilik kadakas põõsakujulisena, harvem puukujulisena. Puu kõrgus on tavaliselt kuni 10, harva kuni 15m. Harilik kadakas elab kuni 860-aastaseks.Võrakuju varieerub üsna suures ulatuses ning võib olla sammasjas, munakujuline, maadjas või hargnevate okstega.Harilik kadakas kasvab sageli lagedatel aladel mere ääres, karjamaadel, metsades, loopealsetel, nõmmedel, soostunud aladel, kääbuspõõsa-kooslustes jm. Muldadest on kadaka kasvukohtades sageli esindatud paesed loomullad, happelised liivmullad ka turvas.

# data[].attributes.body
Kuuse-kooreürask eelistab harilikku kuuske kõigile teistele puudele. Ta asustab kogu tüve, kuid eelistab paksu koorega osi. Tema käigud asetsevad koore sisekihtides ja niines, puidul on nad vaid nõrgalt näha.

# data[].attributes.body
Põõsarindes kasvavad harilik kadakas, harilik pihlakas, paakspuu, harilik kuslapuu, mage sõstar, kibuvitsad, põõsasmaran

# data[].attributes.body
on iseloomulikud loodehmik, metsakährik, lood-jõhvsammal, põdrasamblikud.

# data[].attributes.body
Loometsa puurine :
harilik mänd, harilik kuusk, arukask.

# data[].attributes.body
Loometsa selgrootud:rästik, kesasilmik, kuklased ja kuuse-kooreürask.

# data[].attributes.body
Loometsad kasvavad õhukestel muldadel, mis asuvad vahetult paekivist aluspõhjal.Loomets on kuiv.