# data[].attributes.headline
Diabetes type 2:                           For å utvikle diabetes type 2 må man være arvelig disponert, men overvekt og mangel på fysisk aktivitet er de viktigste triggerfaktorene.

# data[].attributes.subject
Diabetes type 2:                           For å utvikle diabetes type 2 må man være arvelig disponert, men overvekt og mangel på fysisk aktivitet er de viktigste triggerfaktorene.

# data[].attributes.body
hva gjør sukker med kroppen din

# data[].attributes.attachment_link.title
WonderGrove: What Does Sugar Do to Your Body?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om kroppen har sukker å brenne / bruke som drivstoff så gjør den det! Det er så enkelt og samtidig sååå vanskelig. Du spiser sunt, faktisk sunnere enn mange andre, men likevel så fungerer ikke kroppen sånn som du vil den skal
Vekten går opp uten at du skjønner hvorfor, energien er sånn passe. Om dette gjelder deg, lurer du kanskje på hvorfor det er sånn?
Det kan selvsagt være flere årsaker til dette, men det vi skal se på i dag er sukkerets påvirkning.
Andre årsaker til at du går opp i vekt - finner du her.
Sukker påvirker blant annet hormonet insulin

Insulinet`s viktigste oppgave er å fjerne sukker fra blodet ditt, det henter rett og slett sukkeret ut av blodet ditt, men hvor og hvordan skal alt dette sukkeret lagres??

Noe blir brukt som energi mens noe vil bli lagret som fett!

Dette er en av hovedgrunnene til at lavkarbo har god effekt for mange.

Det du egentlig gjør når du spiser lavkarbo er at du svitsjer fra å være en "sukkerbrenner" til en "fettbrenner". Kostholdet ditt vil da se slik ut: mer fett, moderat mengde proteiner og lavt inntak av sukker.

Vi har vært innom det før - mat er informasjon! Du kan via maten fortelle kroppen via dens fantastiske system både tarmfloraen og hormonene hva de skal gjøre for deg! Er ikke det fantastisk??

Hva er sukker og hvor finner vi det?

Alle karbohydrater bortsett fra uoppløselig fiber - blir omgjort til sukker i kroppen vår. Kroppen begynner å bryte det ned til sukker med en gang du har spist, noe går kjapt å bryte ned og noe tar litt lengre tid.
Matvarer du bør unngå / redusere om du vil spise mindre sukker:
Brødmat, pasta, pizza, vafler, pannekaker, brus, juice, alkohol, sunne energibarer, lett produkter, yoghurt og frukt. Mye av dette kan du heldigvis lage sukkerfritt😊

Funger kroppen slik du vil den skal fungere? Noen kontroll spørsmål til deg. Se på hva du spiser i dag og spør deg selv:

Gir dette meg energi eller blir jeg trøtt?

Forbrenner jeg fett eller lagrer jeg fett?

Får jeg inflammasjoner eller reduserer maten jeg spiser inflammasjoner?

Får denne maten meg til å fokusere bedre eller blir jeg mer ufokusert?

"No diet works unless someone works the diet"

Dersom du opplever at du ikke har energi, legger lett på deg osv..Sjekk de neste 3 punktene:

Hvor mye fiber spiser du? Jo mer jo bedre (men få fibrene hovedsakelig fra grønnsaker, helst 5-7 never hver dag.

Hvor mye næring er det i det du spiser?

Hvor mye sukker er det i maten du spiser?

Noen hint fra kroppen din om at du brenner sukker og ikke fett

Du er sulten hver andre, tredje time - når kroppen bruker fett som fuel så går du lenger mellom måltidene uten å være sulten.

Du er ikke fornøyd etter måltid - du MÅ bare ha noe etter middagen selv om du er mett.

Du må opp om natten for å gå på do - sukkeret følger vannet.

PS: det kan selvsagt være andre grunner til nattlig vannlatning, men om det ikke er noe medisinsk grunn for det, så kan du teste 21 dager uten sukker og se om det endrer seg. Sukker er ikke grunnen til at jeg går opp i vekt - send meg de 4 andre årsakene.
Kutte sukkeret tvert eller ta det gradvis ?

Jeg får ofte dette spørsmålet: - Må jeg kutte sukkeret tvert eller kan jeg ta det gradvis?
Det kommer an på hvordan kostholdet ditt er i dag, og hvilke resultatet du ønsker å oppnå.
For noen vil det å kutte sukker tvert få kroppen til å krasje helt. Om dette gjelder deg så kan du begynne med små justeringer.
Her er 3 eksempler rangert fra mye sukker til lite eller ingen sukker:
Juice - frukt - grønnsaker uten stivelse

Pasta - quinoapasta - pasta av squash

Brus - juice blandet med vann - vann

Når du har tatt det gradvis så kan du gå ned til lavt sukker inntak - det er da du virkelig vil merke det på fettforbrenningen. For har du ingen sukker å forbrenne, så går kroppen over på reservelageret = fett.

Følg med underveis hvordan du føler deg når/om du setter tilbake sukker i kosten din. På denne måten kan du finne ut hvor du skal være. Spør deg selv, føler jeg meg bra når jeg spiser sånn?

Kroppen din vil fortelle deg om du er på rett vei eller ikke. Føler du deg bedre? Forsett med det kostholdet som funker for deg.

Trenger du tips og råd til hvordan du kan spise sukkerfritt? Kikk innom vår facebookside - alle oppskriftene som jeg deler der er fri for sukker, gluten og meieriprodukter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbrenner du sukker istedenfor fett? Hvordan kan du øke din forbrenning?

# data[].attributes.attachment_link.description
Om kroppen har sukker å brenne / bruke som drivstoff så gjør den det! Det er så enkelt og samtidig sååå vanskelig. Du spiser sunt, faktisk sunnere enn mange andre, men likevel så fungerer ikke kroppen sånn som du vil den skal Vekten går opp uten at du skjønner hvorfor, energien er sånn passe.

# data[].attributes.body
1. Generell utmattelse. Når du først spiser sukker, får du et veldig høyt energinivå. Dette varer likevel ikke lenge, og energinivået synker veldig.

2. Ønske om å spise mer godteri. Å spise sukker er som en ond sirkel. Jo mer du spiser, jo mer forteller hjernen deg at du trenger mer.

3. Humørsvingninger. Når du ikke har spist noe søtt og du er ganske vant til det, kan dette påvirke humøret ditt.

4. Du går opp i vekt. Dette punktet er ganske logisk. Sukker omdannes til fett.

5. Huden din blir verre. Forskning har vist at huden kan bli tørr og flassete dersom man spiser mye sukker. Dette er på grunn av at kroppen trenger mye insulin når man spiser sukker. Noen reagerer på dette.

6. Blodtrykket stiger. Sukker tas opp raskt av cellene dine, og dette resulterer i et lavt blodsukkernivå.

# data[].attributes.headline
I1981 fikk Norge en sukkeravgift for å senke forbruket av sukker. fra 2000-2014 har sukkerforbruket i Norge gått ned 30%. I 2018 blir sukkeravgiften økt med 83%. dette vil ikke ramme oss forbrukere direkte, men produsenten får dyrere ingredienser til sukkerholdig mat.

# data[].attributes.subject
I1981 fikk Norge en sukkeravgift for å senke forbruket av sukker. fra 2000-2014 har sukkerforbruket i Norge gått ned 30%. I 2018 blir sukkeravgiften økt med 83%. dette vil ikke ramme oss forbrukere direkte, men produsenten får dyrere ingredienser til sukkerholdig mat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regjeringens avgiftssjokk på brus og godteri treffer mange sukkerfrie varer, mens en rekke sukkerholdige varer slipper unna. Nå er bransjen rasende.

I statsbudsjettenigheten mellom de borgerlige partiene ble Høyre, Frp, Venstre og KrF enige om å øke sjokolade- og sukkervareavgiften med 83 prosent, fra 20,19 kroner til 36,92 kroner per kilo.

Også avgiften på alkoholfrie drikkevarer økes. Her er økningen på rundt 42 prosent.

Samlet bidrar avgiftsøkningen til 1,84 milliarder kroner, men det er det ikke alle som er like fornøyde med.

- Det er fullstendig kaos: Avgiftene rammer vilkårlig og veldig ulikt. Vi er sterkt kritisk til at regjeringen, KrF og Venstre går inn for så kraftige økninger, uten at konsekvensene er utredet, sier konserndirektør i Orkla, Håkon Mageli.

Brusprodusentene har lagt folkehelsesamarbeidet om sukkerreduksjon med myndighetene på is som følge av den nye avgiften.

- Vi har ikke lenger tillit til prosessen rundt sukkerreduksjon og kan ikke lenger tro at regjeringen faktisk ønsker resultater på dette feltet, sier direktør Petter Nome i Bryggeri- og drikkevareforeningen.

- Lite logisk

Orkla er en stor produsent av sjokolade og søtsaker. De mener avgiften slår ut vilkårlig på deres produkter.

- Sukkerfri brus, tyggegummi og pastiller blir pålagt den nye avgiften, mens sukkerfulle produkter, som husholdningsmarsipan, kjeks og kaker, slipper avgiften, sier fagsjef Trond Aanerud i Orkla.

- Årsaken er at regjeringen har valgt ikke å skille mellom sukkerholdig og sukkerfri drikke. Derfor kommer det avgift også på brus uten sukker, fordi de inneholder kunstig søtningsstoffer, sier han.

- Det fremstår som veldig lite logisk når svært sukkerholdige produkter, som kjeks, slipper. Det skyldes at de kommer inn under tolltariff, hvor kjeks kan ha inntil 50 prosent sjokolade, uten å få avgift.

Han viser frem to energibarer, Bixit og Småsulten:

- Bixit slipper fordi den har müsli, mens småsulten får avgiften fordi den har nøtter.

Marsipan er et annet eksempel:

- Råmarsipanen du kjøper for å lage marsipanprodukter hjemme på kjøkkenbenken slipper avgift, fordi den er kategorisert som et husholdningsprodukt, mens småmarsipan får avgift fordi den kategoriseres som godteri. Er marsipangrisen varebehandlet/stekt, slipper den avgiften fordi den da kategoriseres som kake.

Hovedregelen er at hvis sjokolade- og sukkervarer inngår som råstoff i et annet produkt, for eksempel is og bakervarer, er det fritak for avgiften.

Les: - Man har ikke fedme, man er feit

Åpner for bredere avgift

Helseminister Bent Høie (H) viser til at budsjettforliket ble inngått på Stortinget og at det er den naturlige adressen for kritikken. Bak forslaget står KrF, som foreslo dette for å fremme folkehelsen.

- Det er gode grunner til å ta en utredning på denne avgiften og også se på om ikke kjeks og kaker også skal få sukkeravgift, sier finanspolitisk talsmann Kjell Ingolf Ropstad i KrF.

Han viser til at brus og godteri har hatt redusert moms siden 2001.

- Brus og godteri hadde, på linje med matvarer for øvrig, vanlig moms frem til 2001, da matmomsen ble innført. Vi mener det er vanskelig å se hvorfor brus og godteri skal subsidieres i skattesystemet med lav momssats. Forslaget gjør at prisene på godteri og brus bedre reflekterer samfunnets helsekostnader ved forbruket av disse varene, mener han.
Burde dere sjekket disse avgiftene nøyere før dere økte dem?
- Nei, jeg var godt kjent med dem og avgrensningsproblematikken.

- Det vil alltid være diskusjon om hvor grensen skal gå. Jeg er gjerne med og ser på om den skal flyttes, men dette er reglene Finansdepartementet har og som er godt kjent. Det er ikke overraskende at bransjen gjør det de kan for å unngå økt avgift, sier Ropstad.

Han mener avgiftene stort sett treffer bra.

- Jeg synes hovedsakelig de treffer godt. Noen av problemstillingene hadde vært fint å se på, men jeg tror resultatet ville blitt at vel så mange produkter ville fått avgift. Jeg er ikke sikker på at det er det bransjen ønsker.

Forstår frustrasjonen

Høyres Sveinung Stensland sitter i Stortingets helse- og omsorgskomité. Han forstår frustrasjonen i bransjen.

- Vi ønsker å foreta et skille som gjør at sukkerfri brus unntas, men det har foreløpig ikke latt seg gjøre. Vi må se mer på det. At kjeks og kaker er unntatt og ikke sukkerfri brus, er en urimelighet som viser at vi må kikke på kriteriene ved neste korsvei, sier han.

Høyre har vært veldig klar motstander av avgiftsøkningen.

- Dette er ikke en avgiftsøkning vi ønsket, men slik er det innimellom i politikken: For å komme frem til et budsjettforlik, ville KrF ha på plass sin satsing på lærere og denne avgiften var deres måte å skaffe inndekning, sier han og legger til med et smil til:
- Økningen utgjør 74 øre eksklusive moms for en flaske brus. Folk får tenke, når de neste år tar en tar en slurk sukkerfri cola, at de bidrar til at det blir flere lærere.
Les: Høies godteriangrep

- Har ikke lenger tillit

I næringen er det skuffelse over at avgiften kommer etter intensjonsavtalen som er inngått mellom myndigheter og næringsliv for å få ned sukkerforbruket.

- Dette er en svært dårlig tilbakemelding til de bedriftene som har fått til gode resultater i det siste. Jeg tenker særlig på brussektoren som hare redusert sukkerinnholdet kraftig de siste årene. Til neste år vil de trolig selge halvparten sukkerfri brus og halvparten sukkerholdig, sier administrerende direktør i NHO Mat og Drikke Petter H. Brubakk til NRK.

Brusprodusentene har nå brutt samarbeidet, og helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) har bedt brusprodusentene om å konkretisere hva bruddet i samarbeidet betyr fremover.

"Vårt viktigste ankepunkt mot avgiftsøkningen i budsjettforliket, er at det mangler empirisk grunnlag for å hevde at dette vil bidra positivt i folkehelsearbeidet. Tvert imot. Da brusavgiften ble avskaffet i Danmark (2015) økte det innenlandske salget, mens grensehandelen falt og totalkonsumet av brus gikk ned", skriver direktør Petter Nome i Bryggeri- og drikkevareforeningen.

Brus- og vannprodusentene vil ikke lenger møte til workshops, i arbeidsgrupper eller programkomiteer knyttet til intensjonsavtalen.

Mageli og Orkla vil foreløpig ikke bryte samarbeidet, men mener politikerne også setter norske arbeidsplasser i fare.

- De som jubler er de svenske kjøpmennene ved grensen og utenlandske godteriprodusenter. Folk kan gå på nettet og bestille godteri fra utlandet for inntil 350 kroner. Det rammer vår industri og vi ber politikerne tenke seg nøye om.

Virke har tidligere vært ute med samme advarsel.

- Tallene viser at vår innsats har hatt meget god effekt: Sukkerforbruket har minsket fra 43 til 27 kilo per innbygger i perioden 2000 til 2015, og sukkerforbruket fortsetter å gå ned. At myndighetenes svar på denne innsatsen fra vår bransje, er å ramme den samme bransjen, oppleves som veldig urettferdig, sier Mageli.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sukkeravgiften: Tyggegummi uten sukker rammes, marsipanpølse rammes ikke

# data[].attributes.attachment_link.description
Regjeringens avgiftssjokk på brus og godteri treffer mange sukkerfrie varer, mens en rekke sukkerholdige varer slipper unna. Nå er bransjen rasende. I statsbudsjettenigheten mellom de borgerlige partiene ble Høyre, Frp, Venstre og KrF enige om å øke sjokolade- og sukkervareavgiften med 83 prosent, fra 20,19 kroner til 36,92 kroner per kilo.

# data[].attributes.headline
det som skjer når du ikke spiser sukker.

# data[].attributes.subject
det som skjer når du ikke spiser sukker.

# data[].attributes.body
* mer irritabel
* sulten konstant
* blir lettere fristet
* det gjør deg trøtt
* du har mer energi til overs

# data[].attributes.headline
Vi har to typer sukker: Monosakkarider. Dette er sukker vi naturlig finner i frukt og noen rotgrønnsaker. Vi finner de også i bordsukker og honning. Disse kalles glukose og fruktose.                         Disakkarider er formet av en kombinasjon mellom to monosakkarider. disse kalles sukrose(vanlig sukker), maltose og laktose(melkesukker)

# data[].attributes.subject
Vi har to typer sukker: Monosakkarider. Dette er sukker vi naturlig finner i frukt og noen rotgrønnsaker. Vi finner de også i bordsukker og honning. Disse kalles glukose og fruktose.                         Disakkarider er formet av en kombinasjon mellom to monosakkarider. disse kalles sukrose(vanlig sukker), maltose og laktose(melkesukker)

# data[].attributes.body
Mat som øker blodsukkeret raskt, svekker immunforsvaret. Dette er fordi de hvite blodlegemene ikke klarer å drepe bakterier like bra. Produksjonen av antistoffer går også ned.

# data[].attributes.body
Blodsukkeret stiger og insulin lages for å få det til å synke. Da vil hjernen din ha mer av det søte.

# data[].attributes.headline
nyere forskning viser at barn faktisk ikke blir hyperaktive av sukker. foreldre sier dette for å dekke over barn dårlige oppførsel og høyt lyd nivå.

# data[].attributes.subject
nyere forskning viser at barn faktisk ikke blir hyperaktive av sukker. foreldre sier dette for å dekke over barn dårlige oppførsel og høyt lyd nivå.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barna i en europeisk undersøkelse fikk i seg nærmere 100 gram sukker hver dag. Det tilsvarer 33 sukkerbiter, eller mer enn én liter brus om dagen. Men sukkeret kan også komme fra sunnere matvarer, som frukt og melk.

Dersom maten er tilsatt mye sukker, er det usunt for barna. Studien skiller ikke mellom tilsatt sukker, som det er mye av i saft, brus, kaker og godteri, og mat som naturlig inneholder sukker.

Det totale sukkertallet er likevel høyt, mener en av forskerne bak studien.

- Forbruket av kraftig sukrede matvarer, som godteri og brus, er for høyt blant europeiske barn, sier svenske Christel Larsson, professor i ernæringsvitenskap ved Göteborgs universitet.

Verst i Tyskland

Sverige, Belgia, Tyskland, Estland, Ungarn, Spania, Italia og Kypros deltok i studien under det europeiske Idefics-prosjektet.

I overkant av 9000 barn mellom 2 og 9 år ble undersøkt i 2007 og 2008.

For barna i undersøkelsen utgjør sukkeret i gjennomsnitt en fjerdedel av energien de får fra mat.

Verst står det til i Tyskland, der barna får 30 prosent av energien fra sukker. Sverige ligger midt på treet med 22 prosent.

Både i Sverige og i Norge anbefaler helsemyndighetene at tilsatt sukker ikke utgjør mer enn ti prosent av energiinntaket.

Den europeiske studien har ikke tall for andelen tilsatt sukker.

Larsson viser til tall fra Sverige, der andelen tilsatt sukker økte fra 1980-tallet til 2003. Svenske åtteåringer fikk i 2003 minst 12 prosent av energiinntaket sitt fra sukrose, som er en del av det tilsatte sukkeret. Det finnes ikke nyere tall enn dette.

- Brus betyr mest

Norge er ikke med i undersøkelsen. Her var den siste store undersøkelsen av barn UngKost-undersøkelsen i 2000. Den viste at fireåringer fikk 15 prosent av energiinntaket sitt fra tilsatt sukker.

Forbruket av tilsatt sukker hos befolkningen sett under ett har gått ned de siste årene, viser Helsedirektoratets årlige undersøkelser. De anslår at inntaket av sukker har minsket også blant de unge. Det gjelder for eksempel for toåringer fra slutten av 1990-årene fram til 2007.

Norske barn er sannsynligvis ikke særlig annerledes enn svenske, ifølge Christian A. Drevon, professor i ernæringsvitenskap ved Universitetet i Oslo.

- Brus er det som betyr mest for sukkerinntaket i Norge. Selv om inntaket av sukkerholdig brus har blitt mindre, er vi fortsatt blant dem som drikker mest brus i verden. Vi spiser dessuten mye godteri, sier han.

Saft er også en sikker sukkerkilde.

Fest i helgene

Barna i Europa spiser mye sukker gjennom hele uka, men sukkerfesten topper seg i helgene.

Likevel får de ikke i seg mer energi totalt i helgene, viser den europeiske undersøkelsen.

- Det tyder på at sukkerinntaket i helgene skjer på bekostning av energi fra annen mat, sier Larsson.

Hun er bekymret for konsekvensene av ubalansen i kostholdet, om sukkeret kommer fra godteri heller enn frukt og juice.

- Den største helsefaren er at man i tidlig alder venner seg til et høyt inntak av sukkerrik kost som gir mye energi, men lite næring. Det kan føre til negative konsekvenser for tannhelsen, og til en økt risiko for overvekt dersom ubalansen mellom energiinntak og fysisk aktivitet vedvarer, sier Larsson.

Venner seg til søtsmaken

Postdoktor Anne Lene Kristiansen ved Universitetet i Oslo deler bekymringen.

- På kort sikt er det et problem dersom barna får i seg sukker i stedet for de vitaminene og mineralene de trenger. Barn som vokser trenger energiriktig kost mer enn voksne gjør, fordi de skal bygge opp kroppen, sier Kristiansen, som forsker på kosthold blant barn.

- Barna tar med seg vaner videre. Drikker du mye brus, kan du få en preferanse for det søte, og velger søtere mat seinere i livet.

Usikker metode

Den europeiske studien er en spørreundersøkelse der foreldrene til barna ble bedt om å oppgi hva barna hadde fått i seg det siste døgnet. Forskerne samlet også inn data om hva barna spiste og drakk på skole og i barnehage.

Drevon sier at det er umulig å måle sukkerinntaket på en objektiv måte. Derfor er spørreundersøkelser av mange mennesker blant de beste metodene. Men slike undersøkelser er svært usikre fordi folk ofte oppgir å få i seg mindre sukker enn de egentlig gjør.

- De vet det er usunt, og kan sminke virkeligheten, sier Drevon.

Referanse:

Svensson, Å., m.fl.: European children's sugar intake on weekdays versus weekends: the IDEFICS study. European Journal of Clinical Nutrition, 14. mai 2014.

# data[].attributes.attachment_link.description
Barna i en europeisk undersøkelse fikk i seg nærmere 100 gram sukker hver dag. Det tilsvarer 33 sukkerbiter, eller mer enn én liter brus om dagen. Men sukkeret kan også komme fra sunnere matvarer, som frukt og melk. Dersom maten er tilsatt mye sukker, er det usunt for barna.

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Shocking Amounts of Sugar People Eat Around The World

# data[].attributes.body
-Sukker gir energi og INGEN næringsstoffer.
-Anbefalt å spise små mengder med sukker i hverdagen.
- For høyt kaloriinntak medfører at sukker lagres i kroppen som fett.
https://nhi.no/kosthold/ernaring/sukkers-helsemessige-betydning/

# data[].attributes.headline
Sukker kan føre til en rekke sykdommer, deriblant fedme, hjerte -og karsykdommer og diabetes type 2.

# data[].attributes.subject
Sukker kan føre til en rekke sykdommer, deriblant fedme, hjerte -og karsykdommer og diabetes type 2.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Norden anbefales det at tilsatt sukker høyst utgjør ti energiprosent (E%) av kosten. Tilsatt sukker tilfører utelukkende energi og har utover det nytelsesmessige ingen positive effekter for helsen. Det er derimot holdepunkter for at et høyt inntak av tilsatt sukker kan ha negative helsemessige konsekvenser.

Et høyt inntak av tilsatt sukker øker risikoen for at kosten ikke blir ernæringsmessig dekkende, og at utviklingen av tannråte fremmes. Et forhøyt kaloriinntak medfører at sukker lagres i kroppen som fett. En kost som er rik på sukker i flytende form, synes å øke risikoen for utvikling av fedme mer enn en kost som er rik på sukker i fast form. Et høyt sukkerinntak synes dessuten å kunne påvirke fettstoffene i blodet (blodlipidene) i ugunstig retning.

Sukkerinntak under allminnelig mosjon og idrett kan ikke anbefales. Det er ikke påvist en sammenheng mellom sukkerinntak og diabetes, og heller ikke mellom sukkerinntak og atferd eller konsentrasjonsevne hos barn, som ellers får en ernæringsmessig dekkende kost.

Det er særlig blant barn at sukkerinntaket er blitt bekymringsmessig høyt - 15% i gjennomsnitt i stedet for de anbefalte 10%.

Tilsatt sukker og kostens ernæringsmessige kvalitet

Mengden av tilsatt sukker i kosten påvirker kostens ernæringsmessige sammensetning. Rent praktisk er det vanskelig å ha mye sukker i en kost som samtidig oppfyller anbefalingen om kostfiber og sporstoffer. For en person som er i energibalanse, dvs. som får i seg nok næring, vil en økning av sukkerinntaket medføre et lavere inntak av fibre samt viktige vitaminer og mineraler. Sukker kan således sies å forårsake en uttynning av næringsstoff i kosten.

Fortynningseffekten har ikke like stor ernæringsmessig betydning for alle næringsstoffer. Særlig gjelder det for folat, kalsium, magnesium og zink der tilførelen kun oppfylles dersom sukkerinnholdet i kosten er tilstrekkelig lavt. For kostfiber og de resterende mikronæringsstoffene - vitamin D og E, jern, jod, selen og kalium - er det vanskelig å nå de anbefalte nivåene selv ved lavt sukkerinnhold i barnas kost. Fortynningseffektens ernæringsmessige betydning avhenger dessuten av sukkerinntakets størrelse og det totale energiinntak. Betydningen av fortynningseffekten er størst hvis man har et lavt energiinntak. Barn og småspisende personer vil derfor være i særlig risiko for å få for lite kostfiber, mineraler og vitaminer.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Norden anbefales det at tilsatt sukker høyst utgjør ti energiprosent (E%) av kosten. Tilsatt sukker tilfører utelukkende energi og har utover det nytelsesmessige ingen positive effekter for helsen. Det er derimot holdepunkter for at et høyt inntak av tilsatt sukker kan ha negative helsemessige konsekvenser.

# data[].attributes.body
- Rørsukker tas opp mye raskere av cellene dine. Dette vil resultere i et ujevnt blodsukkernivå.
- Sukker omdannes til fett.
- Ytelsesevnen når vi blant annet driver med idrett, blir varierende, vi vi blir fort sultne igjen.