# data[].attributes.body
Rođen kao Alfred Bernhard Nobel.
Rođen 21.10.1833. u Stockholmu (Švedska).
Umro 10.12.1896. (dob od 63 g.) u Sanremu (Italija).
Po zanimanju bio kemičar, inženjer, izumitelj.

# data[].attributes.body
Roditelji Immanuel Nobel (švedski izumitelj i inženjer), Carolina Andriette Ahlsell Nobel.
Omogućili su mu privatne učitelje uz koje je naučio tečno pričati engleski, francuski, njemački i ruski jezik.
Nakon eksplozije koja je ubila Nobelovog mlađeg brata Emila, fokusirao se na stabiliziranje eksploziva na kojima je radio.
Izumio dinamit 1867.

# data[].attributes.body
Nobelova nagrada je skup godišnjih međunarodnih nagrada dodijeljenih sa strane švedskih ili norveških institucija.
Nobelov testament je utvrdio Nobelovu nagradu 1895.
Dodjeljuje se u kategorijama kemije, fizike, mira, literature/književnosti, fiziologije ili medicine (utvrđeno 1901.).

# data[].attributes.body
Sve se Nobelove nagrade dodjeljuju u Švedskoj, osim Nobelove nagrade za mir koja se dodjeljuje u Norveškoj.
Nagrade su dodijeljene sa strane Nobelove komisije Kraljevske švedske akademije znanosti, Nobelove komisije Karolinskog instituta, te Norveškog Nobelovog odbora.

# data[].attributes.body
- novčana nagrada od 9 mil. SEK (švedskih kruna) ≈$1 mil.
- medalja (vrijedna ≈$4.76 mil.)
- diploma

# data[].attributes.body
Nobel je predao 94% svoje imovine/novca u svrhe nagrada.
Nobelova zaklada je prvo bila privatna organizacija od 29.6.1900.
Sveukupan novac uložen u zakladu iznosio je 3.628 bil. SEK ≈$560 mil.

# data[].attributes.body
1888. Nobel je za sebe čuo da ga zovu "Trgovcem smrti koji je umro", koji se greškom odnosio na njega, a ne na njegovog brata Ludviga koji je zapravo umro.
To ga je poteklo da promijeni svoj testament (oporuku).
Nobel je napisao puno testamenata u životu, a zadnji (koji je napisao godinu dana prije smrti) govorio je kako će se njegovo bogatstvo iskoristiti za kreiranje nagrada koji će se pokazati kao "najveće dobro čovječanstva".

# data[].attributes.body
Nominirani su bili Philipp Lenard (katodne zrake) te Wilhelm Röntgen (rendgenske zrake) - koji je i dobio Nobelovu nagradu za fiziku.

# data[].attributes.body
Akademiji znanosti je problem bio samo kako nagraditi nobelovca, pošto s odabirom nisu imali previše problema.
Od ukupno 20 nominacija, 11 je pripadalo Jacobusu van't Hoffu za kemijsku termodinamiku.

# data[].attributes.body
Nobelova nagrada za književnost pripala je Sullyju Prudhommeu, izazvavši nemire sa strane 42 švedska pisca koja su smatrala da bi Leo Tolstoy trebao dobiti Nobelovu nagradu.
Kritizirali su Prudhommeovu osrednju poeziju, dok su tvrdili kako većina članova Akademije teži viktorijanskoj literaturi te su trebali odabrati viktorijanskog pjesnika.

# data[].attributes.body
Nobelovu nagradu osvojio njemački psiholog i mikrobiolog Emil von Behring.
Razvio protuotrov za difteriju, od koje je prije toga tisuće ljudi umiralo godišnje.

# data[].attributes.body
Nobelovu nagradu za mir dobio je Jean Henri Dunant za osnivanje međunarodnog pokreta Crveni križ te pokretanje Ženevske konvencije.

# data[].attributes.headline
ZADNJI DOBITNICI NOBELOVE NAGRADE (2017.

# data[].attributes.subject
ZADNJI DOBITNICI NOBELOVE NAGRADE (2017.

# data[].attributes.body
Međunarodna kampanja za zabranu atomskog oružja - Nobelova nagrada za mir
Kazuo Ishiguro - Nobelova nagrada za književnost
Kip S. Thorne, Rainer Weiss, Barry C. Barish - Nobelova narada za fiziku
Joachim Frank, Richard Henderson, Jacques Dubochet - Nobelova nagrada za kemiju
Michael W. Young, Michael Rosbash, Jeffrey C. Hall - Nobelova nagrada za fiziologiju ili medicinu
Richard Thaler - Nobelova nagrada za ekonomiju

# data[].attributes.body
Vladimir Prelog - kemija (1975.)
Lavoslav (Leopold) Ružička - kemija (1939.)
Ivo Andrić - književnost (1961.)