# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TV-serien Arkeologens dotter från UR är en svindlande äventyrsresa in i vår egen forntid. Huvudmålgruppen är elever i årskurs 3, men serien passar även mellanstadiet och en äldre publik.

Historiska har bidragit med sakkunskap i produktionen av serien och här på våra skolsidor finns extramaterial som kan användas i kombination med UR:s lärarhandledning och arbetsblad.

Titta på fristående filmklipp om olika tidsperioder via länkarna i tidslinjen nedan eller i navigeringen i sidhuvudet.

Tidslinje

fvt = före vår tideräkning (tidigare använde vi begreppet f.Kr.)

evt = efter vår tideräkning (tidigare använde vi begreppet e.Kr.)

12000-9500 fvt

Istid / Äldre stenålder (Paleolitikum)

9500-cirka 4000 fvt

Jägarstenålder / Mellanstenålder (Mesolitikum)

Tidigmesolitikum 9500-6800 fvt

Mellanmesolitikum 6800-5500 fvt

Senmesolitikum 5500-4000 fvt

4000-1700 fvt

Yngre stenålder / Bondestenålder (Neolitikum)

Tidigneolitikum 4000-3300 fvt

Mellanneolitikum: 3300-2300 fvt

Senneolitikum: 2300-1700 fvt

1700-500 fvt
Bronsålder

Äldre bronsålder (1700-1100 fvt)

Yngre bronsålder (1100-500 fvt)

500 fvt-1100 evt

Äldre järnålder:

Förromersk järnålder 500 fvt -0

Romersk järnålder 0-400 evt

Yngre järnålder:

Folkvandringstid 400-550 evt

Vendeltid 550-750 evt

Vikingatid 750-1100 evt

Tiden som kommer efter det vi kallar vikingatiden går under namnet medeltiden. Men dateringen av olika tidsperioder kan variera. Ibland förändras praxis i samband med att nya forskningsresultat presenteras.

Kort om handlingen i TV-serien

Det hela börjar med att 16-åriga Nims mamma, som är arkeolog, är spårlöst försvunnen. På utgrävningsplatsen där mamman arbetat hittar Nim ett underligt hängsmycke.

Tillsammans med mammans assistent Fridolin hamnar hon av en händelse i en främmande värld och frågan är inte var de hamnat, utan när.

Nim och Fridolin förstår så småningom att även mamman rest genom tiden med ett liknande smycke och att hon befinner sig i knipa. Ett intensivt sökande blir till en kamp mellan gott och ont, mellan människa och makt, och om ödet. De konfronteras bland annat med de första människorna i Sverige, onda despoter, schamaner samt otaliga språkförbistringar, och blir tvungna att lösa mystiska gåtor i sin jakt genom och mot tiden.

TV-serien Arkeologens dotter är producerad av Baluba för UR. Historiska museet har medverkat med sakkunskap till såväl TV-serien som lärarhandledning och arbetsblad.

Hela programserien från UR finns på urplay.se.

Om filmerna på historiska.se
Hela TV-serien, lärarhandledning och arbetsblad finns på UR:s webbplats. Den här sidan publicerades i april 2019.

# data[].attributes.attachment_link.description
TV-serien Arkeologens dotter från UR är en svindlande äventyrsresa in i vår egen forntid. Huvudmålgruppen är elever i årskurs 3, men serien passar även mellanstadiet och en äldre publik. Historiska har bidragit med sakkunskap i produktionen av serien och här på våra skolsidor finns extramaterial som kan användas i kombination med UR:s lärarhandledning och arbetsblad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mina elever går i årskurs tre och har arbetet med forntiden denna vår. De har bl.a. läst och bearbetat fakta i vår lärobok, gjort en egen tidslinje i IMovie och tillverkat affischer med fakta om tidsepokern a. Allt detta har eleverna gjort tillsammans med vår duktiga lärarstudent Matilda. Utbildningsradions nya serie Arkeologens dotter, som släpptes förra månaden, blir därför utmärkt för oss att titta på. Serien riktar sig först och främst till elever i årskurs 2-4 och skildrar Norden under perioderna äldre- och yngre stenåldern, bronsåldern och järnåldern. Förutom att eleverna får titta på en spännande historia, får de också en repetition av kunskaperna de lärt sig under vårt tidigare arbete.

Vad är då Arkeologens dotter för något? Jo, serien består av åtta avsnitt och handlar om 16-åriga Nim vars mamma plötsligt försvinner. Nim bestämmer sig för att leta efter henne och spåren leder till en utgrävningsplats, där mamman arbetat som arkeolog. På utgrävningsplatsen hittar Nim ett halsband som visar sig vara magiskt och får Nim, tillsammans med mammans assistent Fridolin, att resa tillbaka i tiden. Handlingen är mycket spännande och fångar elevernas intresse från första början.

Serien är skapad av UR Skola tillsammans med sakkunniga från Historiska museet och det finns både en lärarhandledning och arbetsblad till. Du hittar alla åtta avsnitt samt lärarhandledning här. Det finns också information om serien och extra material på Historiska museets hemsida . Jag har sammanställt delar av materialet till ett arbetshäfte som går att använda efter avsnitten. Detta för att samla frågorna på ett ställe och underlätta min planering. Jag har också gjort några extrauppgifter som går att använda efter att ni har tittat på avsnitten. Allt finns som vanligt att ladda ned i slutet av inlägget.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mina elever går i årskurs tre och har arbetet med forntiden denna vår. De har bl.a. läst och bearbetat fakta i vår lärobok, gjort en egen tidslinje i IMovie och tillverkat affischer med fakta om tidsepokern a. Allt detta har eleverna gjort tillsammans med vår duktiga lärarstudent Matilda.

# data[].attributes.attachment_link.title
En märklig resa | Om arkeologi och utgrävningar | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-program. Del 1 av 8. Spännande dramaserie för årskurs 2, 3 och 4. Handlar bland annat om arkeologi, utgrävningar och mytologi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Presentation laddar. Vänta.

To view this video please enable JavaScript, and consider upgrading to a web browser that supports HTML5 video

To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.title
Livets utveckling. - ppt video online ladda ner

# data[].attributes.attachment_link.description
The Big Bang I en enorm, explosionsliknande process (Big Bang) expanderade denna oerhört koncentrerade energiboll med mycket stor hastighet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​Här har jag gjort ett tidssnöre med jorden och livets historia. Tidsperioden är beräknat på antal centimeter, så 1 millimeter motsvarar 1 miljon år. Den sträcker sig från tidsperioden Prekambrium till Holocen, alltså Big bang till vikingatiden.

Här finns material med tomma tidslinjer om man vill göra egna.

​Vill ni arbeta närmare med fossiler finns massa material här

Här finner ni materialet för den tidskarta med tillhörande tidsepoker med bilder och tillhörande kort fakta text.

I varje tidsepok finns tillhörande material som jag främst tagit ifrån ungfaktas hemsida. Det är utvinningsbara och enkla sammanfattning om livets utveckling på jorden.

Är du en bra fossiljägare?

Testa om du är en bra på att hitta dinofossil!

​ Här har jag sen tidigare bloggat om ett dinosaurie test som jag gjort.

När jag tog fram dessa arbeten använder jag mig av flera olika sidor. Hittar ni något fel, eller något konstigt, hör gärna av er på min mail gullislastips@gmail.com
Fakta har jag tagit ifrån ungfaktas hemsida, där jag fått tillåtelse att använda deras bilder, men även på Naturhistoriska riksmuseet hemsida, nrm.se, fokus.se, geologia.fi, och OS-rummet.
Källorna som jag hämtade fakta främst ifrån var från
Gjort av Ulrica Tjärnberg 2016 National historiska riksmuseets ena fakta sida Nedan har ni hela länkar till de sidor jag använt mig mest utav. I en artikel hos Fokus Sveriges nyhetsmagasin. två artikelar på hemsida och Samt på Naturhistoriska riksmuseet sida om livets historia. Samt på SO rummets hemsida.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tidslinje och tidskarta från Big Bang till vikingatiden

# data[].attributes.attachment_link.description
​Här har jag gjort ett tidssnöre med jorden och livets historia. Tidsperioden är beräknat på antal centimeter, så 1 millimeter motsvarar 1 miljon år. Den sträcker sig från tidsperioden Prekambrium till Holocen, alltså Big bang till vikingatiden. Här finns material med tomma tidslinjer om man vill göra egna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det var en gång...Tidernas äventyr Del 1 - Jorden blir till

# data[].attributes.attachment_link.title
Fornsök - hitta och läs om landets alla fornlämningar

# data[].attributes.attachment_link.description
På ett utomordentligt vis har Riksantikvarieämbetet på denna webbsida samlat alla i Sverige kända fornlämningar, samt gjort dessa sökbara med Sverigekartan som grund. Här finns 1,7 miljoner

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover recipes, home ideas, style inspiration and other ideas to try.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jag har en klass 3 och som många andra skolor arbetar vi med Forntiden. Syftet är att skapa en förståelse för människans historia och härkomst och förstå övergången från ett jägarsamhälle till hur de första städerna och byarna bildades. Vi börjar med det som kallas Stenåldern för att sedan utforska Bronsåldern och Järnåldern.

På lektionen skulle vi inleda arbetsområdet "Forntiden". Eleverna hade en viss förståelse vad området skulle handla om. Jag tänkte att det vore intressant om eleverna fick chans att uttrycka sina tankar kring det nya vi skulle lära oss om. Vi provade därför strukturen " Vad undrar jag? " som ett moment i lektionen för att lyfta fram elevernas funderingar . Så här gick vår lektion och introduktion om "Forntiden" till.

I korthet:

1. Jag presenterade nya innehållet och syftet att fördjupa vår kunskap.

2. Eleverna funderade och ställde frågor kring innehållet.

3. Eleverna samtalade i grupp om sina frågor.

4. Frågorna samlades in för att fortsätta med kunskapsutveckling på kommande lektioner.

Jag ville först att eleverna skulle få en känsla för forntiden och visade ett avsnitt av den spännande serien ifrån UR; "Arkeologens dotter". Nästa steg var att jag önskade få veta vad eleverna kan och undrar kring temat. Jag bad eleverna fundera kring forntiden, och att skriva ned någon fråga som de har eller tänker kring. Jag visade ett bildstöd och hade en presentation till min hjälp där målen var tydliga; dvs att vi skulle lära oss mer om forntiden och vad denna tid innebar för vår mänskliga historia. De fick 5-10 minuter på sig att skriva varsin fråga. Efter någon minut var de snabbt klara. Några elever frågade om hjälp med ord och begrepp eller stavning och vi pedagoger som arbetar i klassen gick runt och stöttade eleverna.

Vad gäller själva strukturen Vad undrar jag? modellerade jag först själv hur den går till genom att skriva en fråga på en papperslapp och sedan knyckla ihop papperet försiktigt till en boll. Jag berättade att på så sätt kunde ingen läsa frågan och inte heller veta direkt vem som skrivit just den frågan. Jag berättade också att det var viktigt att knyckla ihop försiktigt så man kunde läsa frågan senare. Jag förklarade att det förstås var lite ovanligt att vi knycklar ihop papper, men att det var ett nytt sätt och att vi då inte kunde läsa frågorna innan. Syftet var att mer fokus kunde läggas på själva innehållet till skillnad mot vem som skrivit frågan samt att denna blir gruppens fråga att diskutera.

Vi har arbetat med kooperativt lärande som en röd tråd sedan år 1 och eleverna är väl förtrogna med hur de kan stötta varandra i par och grupper. Vi hade roll-kort i övningen vilket de använt tidigare: Berättaren, Kontaktansvarig, Ordfördelare och Uppmuntrare. Eleverna är alltid indelade i lärpar som kan användas i olika situationer i undervisningen. Denna gång parade jag ihop två lärpar och fick på så sätt grupper om fyra elever i varje grupp. Varje elev fick en av de ovanstående rollerna för att stötta samarbetet och lägga fokus på kunskapsutvecklingen och frågorna.

När grupperna samlats i olika delar av klassrummet, sju grupper totalt, fick de lägga sina "fråge-bollar" i mitten och den som hade rollen Berättare i varje grupp tog upp en "fråge-boll" i taget och läste upp frågan. Sedan fördelade Ordfördelaren ordet och alla i gruppen fick diskutera sina tankar om frågan. Därefter tog de nästa fråga och nästa fråga. Totalt diskuterade de ca fyra frågor i grupperna. Uppmuntraren fick som uppgift att ge uppmuntrande ord och se till att gruppen höll sig till frågan. Den Kontaktansvarige hade som uppgift att hålla tiden och sen tillkalla oss vuxna när de diskuterat klart alla frågor.

Aktivt lyssnande och berättande!

Samtalen i grupp avslutades med att vi i helklass gick igenom några frågor ifrån varje grupp. Jag drog "talpinnar" som vi använder oss av för att fördela ordet och eleverna fick berätta om sin grupps frågor.

Slutligen samlade jag in alla frågor och berättade att dessa frågor som eleverna själva hade skrivit skulle bli en del av hur vi kunde arbeta vidare. Jag berättade att jag skulle göra mitt bästa för att hitta relevanta faktatexter och filmer som skulle kunna besvara elevernas egna frågor och att vi tillsammans kunde leta reda på svar kring de frågor som det inte finns direkta svar på.

Reflektion efter att ha arbetat med strukturen "Vad undrar jag?"

När eleverna diskuterade kunde jag som lärare gå runt och lyssna på frågorna och diskussionerna. Jag slogs av att frågorna var genuina, intressanta och jag kunde "checka av" vilka förkunskaper och egna erfarenheter eleverna hade. Jag märkte att tidigare områden vi arbetat med användes i diskussionerna, såsom att "Livet uppkom i havet". De använde även ord och begrepp som vi har arbetat med på ett korrekt sätt och satte in dessa i sina frågor såsom i frågan "Åt man rå mat på stenåldern?".

Jag blev förvånad över hur bra de var på att leda sitt eget arbete och hålla bra diskussioner i grupperna. Jag tror många elever fick nya kunskaper och förståelse kring Forntiden då de använder ord och begrepp som är mer elevnära. De "skrynklade" ihop frågan till en boll och följde hur jag hade modellerat utan problem. Själva strukturen gjorde att mina elever som är snabba och gärna vill greppa alla frågor på en gång fick ro och kunde fokusera på bara en fråga åt gången. Jag upplevde att mer fokus lades på själva frågan och vad de kunde lära sig av varandra än vad det brukar bli kring gruppdiskussioner. Frågan som lästes upp blev gruppens fråga som de ville undersöka närmare. När vi vänder på papper, och frågor, är de annars gärna där och kikar och vill vara snabbt klara 😉

Som vanligt kan man dock inte vara FÖR tydlig, vissa elever skrynklade ihop sin fråga till en så hård boll att frågan skriven med blyerts nästan var oläslig... Ja, ja - nästa gång är jag supertydlig med varför man ska knyckla frågan "lätt" och inte hårt... De lärde sig ju också, eleverna sa det själva - det var inte bra att skrynkla så hårt. Vad gäller kunskapsutvecklingen och fokus kring Forntiden är jag mycket nöjd!

Jag har tidigare arbetat med VÖL (Vad jag vet, Önskar veta, Lärt mig)-scheman innan vi inlett ett tema. Det som blev ett mervärde denna gång var att eleverna fick diskutera sina frågor på direkten och använda tidigare kunskaper kring det nya de skulle lära sig. Det blev likt som ett VÖL men aktivt och elevnära och på riktigt på en gång! Jag blev glad över att eleverna förstod vikten av att skriva "riktiga och intressanta frågor", dvs ingen larvade sig och alla tog uppgiften på fullaste allvar. Jag tror de kände på sig att de kunde vara med och påverka och att innehållet i sig var intressant och relevant för dem.

Jag kommer att använda denna struktur igen som ett moment där det passar, det är jag säker på. Nästa gång kanske i vårt värdegrundsarbete, ex. när vi har "Forum" och "Klassforum" kan den passa. Strukturen är också perfekt som introduktion till ett nytt arbetsområde då jag som lärare kan vara aktiv lyssnare och verkligen få med mig elevernas tankar och frågor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag har en klass 3 och som många andra skolor arbetar vi med Forntiden. Syftet är att skapa en förståelse för människans historia och härkomst och förstå övergången från ett jägarsamhälle till hur de första städerna och byarna bildades. Vi börjar med det som kallas Stenåldern för att sedan utforska Bronsåldern och Järnåldern.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del 1 av 8. Nim är i tonåren, bor inneboende och pluggar i en större stad. Hennes mamma är arkeolog. När Nim börjar drömma obegripliga drömmar om sin mamma och inte heller får svar när hon ringer henne, blir hon orolig och reser hem. Men mamman är försvunnen. När Nim besöker utgrävningarna hittar hon ett märkligt halsband med magiska krafter. Hon slungas handlöst till ett kargt och kallt landskap. Var har hon hamnat, och hur har det gått till? Till råga på allt har hon fått med sig mammans assistent, besserwissern Fridolin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 1 av 8. Nim är i tonåren, bor inneboende och pluggar i en större stad. Hennes mamma är arkeolog. När Nim börjar drömma obegripliga drömmar om sin mamma och inte heller får svar när hon ringer henne, blir hon orolig och reser hem. Men mamman är försvunnen.